Nógrádi György: A taktikai atomfegyver körülbelül húsz négyzetkilométeren vet véget az életnek
![conflict armament Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/42LEUVX_SISmH-q1rcPX4HGBreGvIPMGSqwyGRTO0GQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VkNDc4YzIzNDEyOTRmNTg4Y2FjNTkzZDU5MDUxOWJm.webp)
888: Orbán Viktor miniszterelnök pénteken a Kossuth rádióban azt nyilatkozta, hogy „minden héttel romlik helyzet, az eszkaláció veszélye nő" és „ha világháború lesz, akkor atomháború lesz". Mennyire vagyunk közel a III. világháborúhoz?
Nógrádi György: Az ukrán háború tavaly február 24-e óta folyik és jelenleg a legkisebb esély sincs a békére.
Ma a nyugati hatalmak döntő része szentül hisz az ukrán győzelemben, ami lehetetlen.
A harmadik világ döntő része viszont abból indul ki, hogy itt csak fegyverszünet és béke lehet, minden más megoldás katasztrófa. A NATO főtitkár azt mondta, hogy ezt a háborút Oroszország nem nyerheti meg. Én egyetértek vele, Ukrajna sem nyerheti meg, csak fegyverszünet és béke lehet.
Jelenleg a két fél stratégiai elképzelése rendkívül messze van egymástól. Az ukrán elképzelés az, hogy meg kell buktatni Putyint. Minden területet vissza kell szerezni, beleértve a Krím-félsziget is, ez ma lehetetlen. Azaz elképzelés, miszerint Oroszország fizessen nagyon sok száz milliárd eurós jóvátételt, az pedig kizárt. Az orosz elképzelés ezzel szemben az, hogy a Krímet végleg megtartja, a frontvonalat, ha kell nyugatabbra viszi és elvesz még olyan ukrán területeket, ahol nincs ukrán lakosság, ennek a valószínűsége szintén kicsi.
Elképesztő mennyiségű ember halt meg, körülbelül háromszor annyi sebesült meg és rengeteg a lelki beteg emberek száma, ezeket a háború után gondozni kell. Ugyanez volt a vietnámi és a jugoszláv háború után, de erre most a világ nincsen felkészülve.
A fő probléma az, hogy a nyugat jelentős része azzal hitegeti Ukrajnát, hogy beléphet a NATO-ba és az Európai Unióba. Ha az EU-ba belép Ukrajna tönkreteszi a szervezetet, a NATO-ba pedig egy háborút viselő ország nem léphet be. Egyre több olyan nyugati vezető van, aki azt mondja, hogy át kell gondolni meddig tudjuk ezt a háborút fizetni. Pavel, aki abszolút nyugat barát – a cseh köztársaság elnöke – azt mondta, hogy Európa még egy ukrán támadást tud fizetni, többet nem. Ha megnézem, a most kiszivárgott Pentagon iratokat, akkor azt látom belőlük, hogy az Egyesült Államok is tökéletesen látja, hogy ezt a háborút Ukrajna nem nyerheti meg. Az, hogy az oroszok atomeszközöket telepítenek Beloruszba – taktikai atomfegyverekről van szó – az, hogy alacsony urántartalmú lövedékeket szállít Nagy Britannia Ukrajnának ez azt jelenti, hogy
sajnos a válságba befelé megyünk és nem kifelé.
Egy harmadik világháborút nem lehet túlélni, ma nagyon sok országnak van atomeszköze, de két olyan ország van – az Egyesült Államok és Oroszország – amelyek az atomeszközök döntő részét, több mint 90 százalékát kézben tartja. Ebben vannak hadászati, harcászati, hadműveleti eszközök, de a lényeg az, hogy a világot mindketten sokszorosan meg tudják semmisíteni. Egy harmadik világháborút bármi áron el kell kerülniük, mert nem lehet túlélni. A hidegháborúban volt egy-két nagy mondás, az egyik úgy hangzik, hogy „A világ bármely részén egy hülye tábornok ki tudja robbantani a harmadik világháborút, Berlinben erre egy őrmester is képes", a másik pedig „Meghalnál-e Hamburgért, és meghalnál-e Chicagóért? Hamburgért nem, de Chicagóért igen". Fel kell tenni a kérdést, meghalna-e a világ Ukrajnáért? A válaszom az, hogy nem.
888: Egy potenciális világháború esetén a nukleáris hatalmak megelégednének a hagyományos háborúskodással vagy azonnal atomfegyverekhez nyúlnának?
Nógrádi György: Minden haditerv szigorúan titkos.
Nyilván az a fél, amelyik vesztésre állna bevetné az atomfegyvert.
888: A hírek szerint Oroszország taktikai atomfegyvereket telepített Fehéroroszországba, illetve tavaly arról lehetett olvasni, hogy az Egyesült Államok felgyorsítja a korszerűsített atomfegyverek európai tárolásának tervét. Milyen veszélyeket hordoz ez magában?
Nógrádi György: Ez azt jelenti, hogy az atomfegyverek közelebb kerülnek egymáshoz, a reagálási idő lecsökken, a veszély nő. Jelenleg Lengyelország követeli a területén az amerikai csapatok állomásoztatását, amely egyébként rengeteg korábbi nemzetközi szerződéssel szembe megy. Követelik azt is, hogy az amerikai erőknél atomeszközök is legyenek. Ma kőkeményen orosz ellenes az USA, Kanada, Nagy Britannia, a három balti ország és a skandináv államok, a többiek kompromisszumot keresnek. Ezekben a kérdésekben a NATO is rendkívül megosztott.
888: Mekkora az esély arra, hogy Oroszország Ukrajnában bevessen egy kisebb taktikai nukleáris fegyvert?
Nógrádi György: A taktikai atomfegyver körülbelül húsz négyzetkilométeren vet véget az életnek. Húsz négyzetkilométer egy ezerháromszáz kilométer hosszú fronton semmilyen jelentőséggel nem bír. A taktikai atomfegyver bevetése ma abszolút valószínűtlen.
888: 1962-ban a kubai rakétaválság idején a szovjet és amerikai vezetés folyamatosan tárgyalt, megállás nélkül csörgött a telefon, így sikerült megúszni az atomháborút. Most lehet tudni bármiféle tárgyalásról Amerika és Oroszország között?
Nógrádi György: Állandóan tárgyalnak egymással a vezérkarok és a titkosszolgálatok, tehát hála Istennek a kapcsolat most is megvan, de mivel ezek titkos szolgálatok és vezérkarok, így adatok még nem jöttek ki.