Így élje túl autóban a hőségriadót
![autó, hőség](https://cdn.origo.hu/2023/12/pwa21FkfAayGkI6Ur_nfjSjOwLGKx-otiNToAdXnGYo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzExZmNlYjRlNWVkZDQxYmZiYWZkNWI4MzQyMjgyNjUz.webp)
Ha meg akar fázni, vagy ízületi gyulladást szeretne, akkor mindenképpen. Egy napon álló kocsinál eleve gyakran percek kellenek a klímának, amíg jeges fuvallatokat tud fújni, de saját szervezetünk és az autó dolgát is megkönnyítjük, ha még
a parkolóban nyitott ajtókkal átszellőztetünk,
és az első pár kilométeren lehúzott ablakkal csinálunk huzatot. Annyiban stimmel csak a felvetés, hogy ez első kilométereken lehet a későbbre tervezettnél hűvösebb hőfokot választani.
Belső keringetésre kapcsolva a légkondi a belső tér kezelt levegőjével dolgozik. Ez gazdaságosabb és üzemanyag-takarékosabb megoldás – hosszú távon deciket, akár litereket jelenthet. Átmenetileg érdemes használni ezt a funkciót, de tartósan nem, mert még jobban kiszárítja a bőrt, és friss levegő híján könnyebben fárad a sofőr.
Ha már üzemszerűen működik az automata klíma, 21-22 foknál ne állítsuk hidegebbre. Manuális változatoknál igyekezzünk ne túlságosan hidegre állítani a hőfokszabályzást – sokan nem is tudják, hogy benyomott A/C gombnál középállásban sem langyos, hanem hűvös (csak éppen nem sarkvidéki) levegőt fúj a rendszer. Fontos, hogy sosem magunkra, hanem felfelé állítsuk a légáramot.
Az utasteret azért se hűtsük a külső hőmérsékletnél 8-10 fokkal hidegebbre, mert az emberi szervezet az ennél nagyobb hőmérséklet-különbségeket nehezen viseli el.
Ha a hidegből kiszállunk a meleg levegőre, az szédülést, fáradtságérzetet okozhat.
Ha bűz érkezik a szellőzőkből, ideje pótolni az elmaradt tisztítást (5-10 ezer forint), de a friss levegőhöz rendszeresen cserélt pollenszűrőre is szükség van.
Való igaz, klíma nélküli kocsikban senyvedve még fontosabb, hogy pótoljuk a kiizzadt folyadékot, de az kivétel nélkül mindenkire vonatkozik, hogy inni kell, ráadásul hűtött utastérben kevésbe vesszük észre a kiszáradás tüneteit. A sportorvosok szerint normál esetben a napi ajánlott folyadékmennyiség másfél-két liter, de extrém helyzetben akár négy-hat liter folyadékot is veszít a szervezet, amit nem elég sima vízzel pótolni. Ilyenkor már az ásványi sók pótlására is figyelni kell.
Ilyen helyzetekre izotóniás italokat ajánlanak a sportolóknak, az átlagembereknek viszont a sima ásványvíz is megfelelő. A hűtött italok csökkentik a szervezet belső hőmérsékletét, a cukros üdítők pedig az éhségérzetet csillapítják – a hordozható hűtőládák vagy klímacsatornás kesztyűtartók korszakában nagy mozgásterünk van a frissítőkkel.
Bizonyos országokban meleg italokat isznak kánikulában, mert ezek a párologtatás erősítésével önhűtő reakciót váltanak ki a szervezetből.
Ahhoz, hogy a bőr pórusai szabadon maradjanak, ne együnk ilyenkor nehéz, zsíros ételeket.
Indulás előtt a langyos vízben tusolás is segít megőrizni a frissességet, egy megnedvesített törülköző vagy frissítőkendő hasznos útravaló.
Nagy melegben csökken a vérnyomás, emiatt gyengül a koncentráció, lankad a figyelem. Kánikulában a gyalogosok, kerékpárosok, motorosok is kiszámíthatatlanabbul közlekednek, úgyhogy fokozottabban kell figyelni rájuk. Felmérések igazolják, hogy ilyenkor jobban kifáradnak a sofőrök a hosszú, monoton vezetésnél, érdemes tehát gyakrabban megállni és felfrissülni.
Célszerű ilyen időben bő szabású, könnyű, lehetőleg világos színű ruhákat hordani, és ügyelni a jó minőségű, UV-szűrős napszemüvegre, a hunyorgás is fárasztó lehet hosszú távon.
Nagy melegben felgyorsul a szívverés,
ami az izzadás mellett a stresszt is fokozza, ez az oka annak, hogy sokan türelmetlenebbek.
Aki kiszárad, ugyanannyi hibát véthet, mintha ittasan vagy kábítószer hatása alatt ülne kormány mögé, hívják fel a figyelmet az Európai Hidratációs Intézet vezetői, amit kísérlettel is igazoltak: a szomjazó vezetők 101 hibát vétettek ugyanazon a próbaúton, ahol jó kondícióban csak 47-et. Apropó, alkohol: a nyáresti bulikat kánikulában nehezebben tolerálja a szervezet, egy hetvenkilós férfi szervezetéből átlagosan csak tíz óra alatt tud kiürülni a szesz.
Nem! A nemzeti dohányboltok különösen gyakran állítják választás elé a kísérő nélküli szülőket, hiszen 18 év alatti csemetéjüket (elvileg) nem vihetik be magukkal. Maradjon addig a kocsiban, amíg egy füst alatt a lottózóba és a pékhez is beugrok? A válasz határozott NEM!
Szerdán Szlovákiában, csütörtökön Svájcban halt meg egy autóban felejtett kisgyerek, az Egyesült Államokban hetente fordul elő ilyen eset. Tatán július 17-én egy nyolc hónapos baba ragadt bent, mert megőrült a központi zár, és kulccsal sem lehetett nyitni. Az anyán végül a rendőrök segítettek, betörték az üveget.
Mindenki csak pár pillanatra ugrott el valahova,
ami pont elég ahhoz, hogy 50-60 fokos vagy még forróbb katlanná változzon az utastér, és a kisgyerekek szívrohamot kapjanak.
Egy amerikai alapítvány kísérletében száz dollárért sem bírtak ki felnőttek tíz percet egy napon álló, felhúzott ablakú autóban – megnyomták a pánikgombot, és menekültek. Ahogy embert, úgy állatot sem lehet szenvedni hagyni napon álló kocsiban – idén a gyerekek kiszabadításán túl volt már itthon több ablakbetörős kutyamentés is.
Nagyon is, hiszen túl azon, hogy rossz megérinteni a perzselő kormányt vagy váltógombot,
a felforrósodó műanyagok még jobban felfűtik az utasteret,
ráadásul a műanyagok az évek alatt rondán berepedeznek. Árnyékolóból a tapadókorongosoknál kényelmesebbek és masszívabbak a lehajtott napellenzővel rögzíthetők, de vásárlás előtt nem árt centivel lemérni a szélvédő magasságát.
Jó minőségű, legális fóliával lesötétíthető a B-oszlop mögötti összes üveg, így menet közben sem tűz rá a nap a hátul ülő gyerekekre. Ennek fapadosabb változata a pár száz forintos tapadókorongos napvédő, gyönyörű cicás vagy verdás díszítéssel, de UV-szűrésben ne legyenek nagy reményeink. Szerencsére a gyárilag színezett üvegek is sokat segítenek a védekezésben, a fehér vagy világos fényezésű karosszéria sokkal kevésbé hevül fel.
Tetőn koppanó gyümölcsök, ragadós gyanta, rengeteg levél és madárürülék: így állnak bosszút a fák az autókon a szén-dioxid-kibocsátásáért. Ráadásul
a levelek eltömíthetik a szellőzőrendszer szélvédő alatti járatait,
beleérve a vízelvezetőket is, aminek beázó utastér és bűz lehet a vége. Érdemes tehát kétszer is meggondolni, hogy rendszeresen fa alatt parkoljunk-e, de hőségriadóban nincs választás, muszáj. Egy dús lombú fa árnyéka legalább 15 fokkal hűvösebbé teheti a kocsit, mintha napon állna. Csak ne legyen alatta nagy, száraz gaz, mert a forró katalizátor és kipufogó tüzet okozhat.
Ilyenkor a bevásárlóközpontok vagy irodaházak mélygarázsai is igazi oázisnak számítanak. Balaton-parti nyaralótulajok régi receptjét követve a kocsi letakargatása is megoldás lehet,
az igazán gondos gazdák még a kerekek elé is kartonlapot tehetnek,
hogy ne szívja ki a nap a gumikat. Gyakori mosással is tehetünk a fényezésért, hogy ne égjenek bele a bogártetemek és a madárürülékek.
Dehogynincs! Kánikulában ne töltsük tele a tankot, mert magas hőmérsékleten az üzemanyag térfogata megnő, szivároghat, vagy akár be is gyulladhat. A levegő tágulása miatt a guminyomást se 38 fokban ellenőrizzük, és
a sportos vezetési stílusról is érdemes lemondani.
Hőségben gyorsabban kopik az abroncs (főleg, ha valaki ilyenkor is télit olvaszt hozzá az aszfalthoz), de a fék is könnyebben túlmelegedhet, márpedig a fortyogó fékfolyadék kellemetlen pillanatokat okozhat.
Klasszikus, a magyar közgondolkodásban rendszerint a régi Skodákhoz és az érdi emelkedőhöz kötött kellemetlenség a hűtővíz felforrása. Erre fiatalabb autók is hajlamosak, főleg, ha dugóba érve elfogy a menetszél.
Érdemes rendszeresen ellenőrizni a hűtő tömítettségét
és a termosztátot, a szerelők szerint a fagyállót sem árt kétévente lecserélni. Ha vészesen felfelé kúszik a vízfok mutatója, a fűtés bekapcsolásával hőt lehet elvonni a motortól, de ezzel már igazán pokollá lehet tenni egy nyári utazást.