Hogyan számolják meg a polleneket a levegőben?
![pollen](https://cdn.origo.hu/2023/12/uXKYe1G43Lk_gYFkki4YtBDiXTdVm_h7igAR--23R68/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZlMGY3ZjZjYzU2NDQwYWRhZGI1NzhlNzRhNWNkZjZi.webp)
A virágpor apró, így azt az ötletet hamar elvetettem, hogy egy légköbméternyi, dobozba zárt levegőt pásztáznak valami nagyító eszközzel, de akkor mégis hogyan azonosítják és számlálják meg a polleneket?
Nos, az ÁNTSZ egyik intézetében, az Országos Környezetegészségügyi Intézetben ez rutinművelet, és nem is túl bonyolult. Az egész ott kezdődik, hogy a polleneket csapdába kell ejteni. Szó szerint csapdába. Mint egy kis porszívó, szívják be a levegőt, mégpedig olyan mennyiségben, mint egy átlagember is (percenként 10 liternyi levegő jut be egy 2x14 milliméteres nyíláson keresztül). Így egész jól modellezhető, hogy egy ember egy nap alatt mennyi pollent szipákol be.
Egy dolog nem stimmel, ezeket az eszközöket magas épületek tetejére telepítik, legalább 15 méter magasra, tehát a fák koronája fölé, mi azonban inkább talajszinten tartózkodunk, de a mintavétel miatt ilyen magasságra van szükség.
Szóval a csapda belsejében van egy "dob", ami lassan forog (egy óraszerkezet segítségével pontosan 2 mm/óra sebességgel), azon pedig egy ragadós anyaggal, általában vazelinnel előkezelt 2 cm széles szalag. Erre érkezik a virágpor és ott is marad, míg a 24 óra elteltével a laborba nem viszik.
Ott aztán a szalagot leveszik, előkezelik, megfestik, fixálják, és mehet a négyszázszoros nagyítású mikroszkópalá.
Ekkor következik az izgalmas rész: a különböző növények virágporait azonosítani kell külalakjuk alapján, és meg is kell számolni őket. Egy gyakorlott aerobiológusnak ez gyorsan megy. Igazából nagyon különbözően néznek ki a pollenszemek, szerintem könnyebben megkülönböztethetők, mint levelük alapján a növények.
Vizsgálatkor azt is látja a szakember, hogy melyik órában esett csapdába az adott pollenszem, így akár a napi eloszlás is megfigyelhető. Számolás után az eredményeket 24 órás átlagban db/m3 egységre kifejezett értékben adják meg.
Az erről készült jelentés mindig elérhető az OKI honlapján http://oki.wesper.hu/. Mivel 24 óránként számolnak, ezért a tegnapi adatokat lehet látni, de a pollenterhelés nem változik nagyon hirtelen, szóval ez is remek támpont, ha valaki tudni szeretné, mitől tüsszöghet.
A virágporon kívül persze mindenféle kosz is rátapad a szalagra, jól látható a korom, a por is. Az aerobiológusok a virágporon kívül olyan gombaspórákat is azonosítanak és számolnak, amelyek 4 csillagosak, tehát nagyon erős allergénnek számítanak.
Egy ilyen csapda (hivatalos nevén Hirst-típusú térfogati mintavevő, Burkard-csapda) 30-50 kilométer sugarú terület pollenterheléséről nyújt információt. Hazánkban minden megyeszékhelyen ezzel a módszerrel figyelik 32 növény és 3 gomba légköri pollen-, illetve spórakoncentrációját. Az Aerobiológiai Hálózatot Magyarországon 1991-ben kezdték kiépíteni.
Ha valaki allergiás, akkor nagy valószínűséggel a parlagfű is ellensége. Az egyik legagresszívebben allergizáló gyomnövény július közepétől szeptember végéig szórja a virágporát, a csúcs augusztus végén, szeptember elején van.
Ilyenkor szinte nincs olyan része az országnak, ahová el lehetne bújni az allergia elől, csupán a Mátra tetején marad elenyésző a pollenkoncentráció. Nem csoda, hogy olyankor csúcsszezon van a Kékestetőn. Magyarországon a becslések szerint a lakosság 20 százaléka szenved a parlagfű miatt, amely az ország szántóterületeinek becsülhetően több mint 5%-át borítja.
Ahogy a növény egyre agresszívebben terjed, úgy a betegszám is évről-évre emelkedik. 2011 óta már térképen is látható, hogy milyen a parlagfű-koncentráció az országban, adott esetben riasztást is kiadnak.
Pollenszint riasztási fokozatok
A riasztási fokozatok egyhetes átlag koncentrációt tekintve (pollenszem/m3)
- fehér: ”nincs pollen” (0);
- zöld: ”nincs riasztás” (1-9);
- citromsárga: ”figyelmeztető jelzés” (10-29);- narancssárga: ”I. fokú riasztás” (30-49);
- okker: ”II. fokú riasztás” (50-99);
- piros: ”III. fokú riasztás” (100-199);
- mélyvörös: ”IV. fokú riasztás” (200-499);
- fekete: ”V. fokú riasztás” (500-999);
- ”Ambrosia” szín: ”VI. fokú riasztás” (>1000)
Ha a parlagfű virágporának száma meghaladja a 30-at köbméterenként (napi átlagban), akkor az már minden arra allergiásnál tüneteket okoz, ilyenkor kiadják a riasztás legenyhébb fokozatát. Az elmúlt tíz év vizsgálatai alapján Magyarországon egy évben 30-40 ilyen nap van.