A kacsacsőrű emlős hozhat áttörést a cukorbetegek kezelésében
![kacsacsőrű emlős](https://cdn.origo.hu/2023/12/3LU9JIUitRfCyQwhPgQnUY7QhBd8Yb9YVklJwTguE5w/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzUxMGFhN2U0NTg1YzQ5NTE5OWZjYTVjOGY1NDQ2ZDg4.webp)
Az ausztrál Adelaide-i és a szintén Adelaide-ben lévő Flinders Egyetem kutatói felfedezték, hogy a kacsacsőrű emlős mérge egy olyan hormont tartalmaz, amely segíthet a diabétesz kezelésében.
A GLP-1 (glukagonszerű peptid-1) hormon megtalálható az emberekben és más állatokban is, ahol serkenti az inzulinkibocsátást és csökkenti a vércukorszintet. Normális esetben azonban nagyon gyorsan lebomlik.
Nem ez a helyzet azonban a tojásrakó emlősöknél (kacsacsőrű emlős, hangyászsün), amelyekben a hormon olyan formája található, amely jóval lassabban bomlik le. Ez izgalmas lehetőséget kínál arra, hogy valami hasonló szert készítsenek a cukorbajban szenvedőknek.
Már a genomelemzésből tudtuk, hogy van valami különös a kacsacsőrű emlős anyagcsere-szabályozási rendszerében, mivel az állatnak alapvetően nincs működő gyomra"
– magyarázta a BBC-nek Frank Grutzer, hogy miért akarták jobban megvizsgálni a kacsacsőrű emlőst és az izulinmechanizmusát.
Nem ez az egyetlen állat, amely inzulint használ az ellenségeivel szemben. Az USA-ban és Mexikóban élő gila és egy tengeri kúpcsiga szintén alkalmazza. Utóbbi mérge például olyan erős, hogy képes egy egész halrajt elpusztítani az inzulin tengerbe bocsátásával.
Nyilvánvaló, hogy van valami erős dolog a méregben"
– mondta Grutzer professzor, de kiemelte, hogy nem ez vezette őket az elhúzódó hatású hormon felfedezéséhez, az valójában a véletlennek köszönhető.
A professzor azonban hangsúlyozta, hogy még sok kutatás szükséges addig, amíg a felfedezést embereken ki lehet próbálni – ha egyáltalán ki lehet majd próbálni. Jelenleg a hormon egerek vércukorszintjére gyakorolt hatását vizsgáló kísérletek előkészülete zajlik.