Megfejtették a férfigyűlölő kórokozók titkát
![vírus](https://cdn.origo.hu/2023/12/tsxXDprPaChtlPbfOSecCd17U0kD_70b-eaPcJuzxgQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I4NzQ2MzhjNTBhMzRjNGQ4MGE4ZDhlNDNjNzdiYjRh.webp)
A férfiak másfélszer nagyobb eséllyel halnak meg tuberkulózisban, mint a nők – olvasható a meglepő adat a Science Alert tudományos portálon. Ha a HPV-fertőzést nézzük, a számok itt is a nőknek kedveznek, ötször nagyobb eséllyel alakul ki ugyanis rákos megbetegedés férfiaknál a vírus miatt. A tudósok úgy tűnik, kiderítették, miért éri meg a kórokozóknak tovább életben tartani a nőket.
Az evolúció során a vírusok úgy fejlődhettek, hogy a nőket kevésbé veszélyeztessék, ezzel pedig a női populációt megkíméljék"
– mondta Francisco Úbeda, a Nature Communications szakfolyóiratban megjelent szakcikk egyik szerzője. A szakértő szerint ennek nagyon egyszerű oka van: a vírus az anyáról annak gyermekére akar átterjedni. A nő az anyatejjel vagy a szülés során adhatja át a kórokozót kisbabájának.
Habár a vírussal vagy baktériumokkal való megfertőződés egyik alapvető jele, hogy fizikailag rosszul érezzük magunkat, a kórokozóknak nem célja, hogy végezzenek velünk, hiszen akkor nem tudnának szaporodni, gazdaszervezetről gazdaszervezetre terjedni. Éppen ellenkezőleg, a fizikai rosszullét vagy halál rossz mind nekünk, mind szervezetünk megszállóinak.
Éppen ezért ha vírusok vagy baktériumok lennénk és képesek vagyunk emberről emberre terjedni, az lenne opcionális számunkra, ha nőt fertőzünk meg. A gyengébbik nem ugyanis nem csak felnőtt embertársainak adhatja át a kórokozót, hanem gyermekének is a terhesség, a szülés, esetleg szoptatás során. A férfiak viszont nem képesek teherbe esni és gyermeket szülni, emiatt kevesebb lehetőségük van a fertőzést továbbadni egy másik személynek.
Ahelyett, hogy a nők és férfiak immunválasza közötti eltérést vizsgálták volna,
Úbeda és munkatársai inkább a kórokozók „fejével" gondolkodtak
és annak stratégiáját elemezték. Ehhez matematikai modellt dolgoztak ki, és megnézték, milyen taktikát kell követnie a kórokozónak ahhoz, hogy jól járjon.
A kutatásban egy bizonyos vírusra, a HTLV-1-re (humán T-sejtes leukaemia-lymphoma vírus 1-es típusára) koncentráltak a szakemberek, a kórokozó főleg Japánban, a Karibi-térségben és Nyugat-Afrikában fordul elő.
Az eredmények azt mutatták, hogy a HTLV-1 3,5-szer nagyobb eséllyel okozott leukémiás megbetegedést a japán férfiaknál, mint a nőknél. A Karib-térségben hasonló különbséget nem tapasztaltak a nemek között.
Mivel a vírus nemi úton, illetve anyatejjel adódhat át, ezért a kutatók szerint a különbséget a két térség eltérő szoptatási szokásaiban kell keresni. „Japánban valószínűleg több nő táplálja huzamosabb ideig szoptatással gyermekét, mint a Karib-térségben, ez magyarázhatja az eredményeket" – mondta Úbeda. „Japánban tehát nagyobb esélye van a kórokozónak átterjedni a kisgyermekekre." – tette hozzá.
Számos példa alátámasztja azt a hipotézist, hogy azok a vírusok vagy baktériumok, amik képesek anyáról gyermekre átterjedni, jobban kedvelik a nőket, mivel értékesebb gazdaszervezeteknek számítanak. Ezáltal olyan törzsek fejlődhettek ki, amik tovább életben tartják a gyengébbik nemet, mint a férfiakat.
Egy dolgot azonban nem tudott a hipotézis teljesen megmagyarázni:
hogyan tudja eldönteni a kórokozó, hogy férfit vagy nőt fertőzött meg?
A kutatók szerint ezt a kérdést egyelőre nem sikerült tisztázni, bár valószínűleg a hormonális különbségeket, vagy más kémiai útvonalakat használják ki a parányi betolakodók. Az állatkísérletek talán nyomra vezethetik a tudósokat.