Nagy hal ugrott rá a magyar kispapírokra
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/bld9VOsDXG1Gpek9EdWX8L4eQvb_thsE5pc4fKEHaUo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzEzMzVhZTA3MzlhZDQyMGViNWFkNTQzY2MwYTYwZDNj.webp)
A hazai blue chipekkel kapcsolatban pesszimistábbak lettek a norvégok, a tavaly év végi kimutatásuk szerint legalábbis OTP, Mol és Richter részvényből is kevesebbet birtokoltak, mint egy évvel korábban. Egyedül a Magyar Telekomot szeretik egyre jobban, a társaságban így már 1,94 százalékos részesedést birtokolnak. Amellett egyébként, hogy tavaly ez számított a legjelentősebb pozíciónövelésnek, már százalékos értelemben is ebben a cégben van legnagyobb részesedésük.
Mivel persze a Mol, vagy OTP kapitalizációja sokkal nagyobb az MTelekoménál, forintban kifejezve még mindig ebben a két vezető papírban parkoltatják a legtöbb pénzt, aztán a Telekomban majd pedig a Richterben.
Úgy tűnik egyébként, hogy aktívan követik a vállalati sztorikat – valószínűleg tanácsadón keresztül - annak ellenére is, hogy a norvég alap mérete óriási (840 milliárd dollár, vagyis több mint hat évnyi magyar GDP), és a világ minden tájáról részvények tucatját tartalmazza. A pozícionáltság ugyanis kísérteties módon képezi le az egyes vállalati sztorikat. Az OTP-t és Mol-t jelentős kockázatok lengik körül, miközben a Richterben rövid távon a költségnyomás és egyre magasabb értékeltség biztathatott pofitrealizálásra. A Magyar Telekomba viszont eközben már minden rosszat beáraztak, a szegmensben forr a felvásárlási láz, és még sztori is van a részvények körül.
Hasonlóan érdekes, hogy egy ilyen hatalmas alap, hozzá képest gyakorlatilag észrevehetetlen hazai kispapaírokba is befektetett tavaly. Évekkel korábban volt már egyébként például TVK pozíciójuk, de hosszú idő után most először tűnt fel a portfóliójukban olyan részvény, mint a Nyomda, a CIG, a Rába, vagy a Park.
A lépésüket egyrészt az Egis kivezetése miatt felszabaduló tőke magyarázhatta, abban persze korántsem lehettünk akkoriban biztosak, hogy a magyar kitettséget megtartják, ráadásul úgy, hogy a méretben kisebb részvények felé mozdulnak. A döntésben tehát nagy szerepe lehetett annak, hogy az említett kispapírok mindegyike jó fundamentális sztorival kecsegtet.
Bár a piacukon elhelyezett összegek az alap számára a porszem kategória, az érintett cégek közül például a Nyomda vagy a CIG igenis megérezhette a beáramló tőkét. Az alap mégiscsak szerzett 2,6 százalékot Nyomdában, és 0,94 százalékot a CIG-ben. A Rába és Park ehhez képest talán kisebb pluszt kapott, de talán az alacsony likvidtás miatt sem lehet könnyű dolga az alapnak kellő mennyiségű papírt összeszedni a piacon.
A tavalyi év egyértelmű nyertesei voltak egyébként a kispapírok, és vannak közöttük egyébként szép számmal, amik továbbra is jó lehetsőégeket kínálnak. Ennek ellenére is, ha a nagypapírok közül az OTP vagy Mol tovább folytatja vesszőfutását, értékalapon könnyen ismét vonzóvá válhatnak.