Itt fájhat leginkább az orosz pofon
![vlagyimir putyin orosz elnök, putyin, pofon, ököl](https://cdn.origo.hu/2023/12/kcG7hzkChDfr2LJu7mqBZxIj9N_PgIwaPLenevjfTLc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FkZmEyZDhmZmFiODRkYmU5ZWU5ZWVmMWJiYTlhZTM1.webp)
Bár az uniós tagországok egységesen vallották, különösen a maláj gép lelövése után, hogy az ukrajnai aktivitása miatt büntetőintézkedeseket kell bevezetni Oroszországgal szemben, a múlt heti tervezetnél lényegesen puhább szankciókat fogadtak el a napokban.
Eredeti tervezetben még minden európai magánszemély és cég számára tilos lett volna az 51 százaléknál nagyobb arányban orosz állami kézen lévő pénzintézet által kibocsátott, 90 napon túl lejáró kötvényt vagy részvényt vásárolni. Az elfogadott változat viszont már csak az orosz területen működő bankokkal szemben lép fel, tehát az Európai Unió területén lévő leányvállalatok megúszták.
A szankciók nem lesznek hatással a gázszektorra, az olajkitermelést is csak az egyes technológiák orosz exportjának tilalma érintheti. Ezek nélkül Moszkva nem tudja elkezdeni a nem hagyományos olaj- és gázmezők kiaknázását. Az USA is szankciókat vezetett be: leállítja egyes termékek oroszországi exportját, és felfüggeszti az Oroszországba irányuló amerikai kivitel hitelezését. Az orosz piacok sokkal erősebb válaszlépésekre számíthattak, hiszen azok elfogadása és bejelentése után az orosz csődkockázati mutató csökkent, a tőzsdei részvények ára pedig növekedni kezdett. Valamint a korábbi esés után a rubel árfolyama is erősödni tudott.
Ugyanakkor nemcsak az Oroszországra kivetett szankcióknak, de a további intézkedésektől való félelemnek is lehet hatása a magyar gazdaságra. Emiatt vállalatok nem mernek tőkét fektetni a térségbe - mondta Deák András György, a Világkutató Központ tudományos főmunkatársa. A jelenleg tervezett szankciók, illetve a rubel gyengülésének közvetlen hatása Magyarországra elenyésző lehet nemzetgazdasági szinten, de egy-egy nagyobb vállalatot nagyon kedvezőtlenül érinthet az EU és az orosz fél között egyre inkább elmérgesedő viszony, illetve annak következményei.
Lecsaptak az oroszok a lengyel zöldségesekre
Az illetékes orosz hivatal bejelentése szerint csaknem az összes lengyel zöldség- és gyümölcsszállítmányra behozatali tilalmat rendelnek el a termékek minőségbiztosítási tanúsítványával kapcsolatos problémákra hivatkozva. Az oroszok a jelzés szerint a következő 1-2 hétben további szankciókat is bejelentenek az Európai Unióból származó importtal kapcsolatban, igaz, egyelőre nem világos, hogy ez mely ágazatokat és országokat érintheti - írja a Portfólió.
A Reuters által megkérdezett termelők szerint ez egyértelműen politikai lépés, az ország ugyanis nagyobb mértékben van kitéve az orosz zöldség-gyümölcs exportnak, mint más tagország. A termelői szövetség vezetője szerint mintegy 60-70 százalékos az orosz részesedés a lengyel exporton belül.
Ahogy az Origo tovább nyomozott, kiderült, hogy a lengyel gyümölcs nagy része igazából magyar, csak átcsomagolják az országban, így hazai termelők is bajba kerülhetnek. Erről itt írtunk bővebben.
A nagy magyar vállalatok közül az OTP és a Richter lehet leginkább érintett. Mindkét cég tőkét is vitt az országba, ami az orosz gazdaság lassulásával egyre kisebb megtérülést biztosíthat a tulajdonosoknak. A Mol olajkitermelésének is több mint 10 százaléka jön Oroszországból, ráadásul a legtöbb elhangzott lehetséges válaszlépés is a Molt érintheti, a bányajáradékok emelésén vagy az olajszállítmányok csökkentésén keresztül.
A Richter árbevételének 30 százaléka származik Oroszországból, ami jelentős kitettséget jelent. Különösen annak fényében lehet ez veszélyes, hogy az ukrán helyzettől sem tudja függetleníteni magát a vállalat, hiszen az árbevétel további 6 százaléka jön a szomszédból. Kósa Endre, az Investor elemzője emlékeztetett arra, hogy a cég már 6-7 százalékos, euróban kifejezett bevételzsugorodást vár év végére. Ennek egyik oka, hogy a rubel masszív leértékelődésen esett át, 2014 második negyedévében 10 százalékos gyengülésről beszélhetünk a forinthoz képest. Ez természetesen a forintban kifejezett eredményt is rontja.
Az OTP-t sem érintik közvetlenül a tervezett szankciók, de az orosz leányvállalat forintban kimutatott eredménye megérzi a rubel gyengülését. Ez a vállalatcsoport értékére van hatással, de a helyi működést nem veszélyezteti. A bank például nem rendelkezik nagyobb deviza (vagyis nem rubel alapú) hitelállománnyal. A gazdaság lassulása viszont növelheti a nem teljesítő hitelek állományát. Pedig a 21 százalék fölötti arány így sem alacsony, mondta Sándor Dávid, az Investor elemzője. A bank már korábban felkészült a veszteségekre, jelenleg 108 százalékos céltartalék van előirányozva. Mindemellett is jónak mondható a bank tőkeellátottsága, jelenleg is 12 százalék feletti.
A Molnak kell a legjobban tartania az orosz válaszlépésektől. Legalábbis az orosz nyilatkozatokban a külföldi olajcégekkel szembeni fellépéssel fenyegetnek, ha életbe lépnek az nyugati szankciók. Deák György András szerint azonban az orosz fél jobban szeret importkorlátozásokkal élni, ami a helyi vállalatokat is versenyhelyzetbe hozza. Hasonló intézkedések miatt pedig bárkit érhet kár a szabolcsi gazdáktól kezdve az autóipar szereplőig. A nagyobb magyar cégek közül a Rába járhat rosszul, hiszen van némi érdekeltsége az orosz nehézgépjármű- és buszszektorban, de az elemzők szerint ez nem akkora mértékű, hogy jelentős hatással lehetne a vállalat működésére.
A Mol szélsőséges esetben leginkább a bányajáradékok emelésétől tarthat, de érzékenyen érintené az orosz olaj szállításának felfüggesztése vagy korlátozása is. Ez esetben ugyanis a hazai finomítókat drágább forrásból lehetne csak ellátni teljes mértékben, ráadásul ezek az orosz olajra vannak optimalizálva, így a termelésre is hatással lehetne a váltás.