Magyar konzollal is lehet áfát csalni
![Játékkonzolok karácsonyra, Microsoft Xbox One](https://cdn.origo.hu/2023/12/gT911ZQRi4fKOk6ENn07_axw02Z_4NKBnu_pX0djnRg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc4MmI0ZGZiN2IxODQ1NWJiNDhhMzhiZjRhNjE1NzAx.webp)
Az áfacsaláshoz nem kell sok. Két uniós állam, az egyikben elég magas áfa ahhoz, hogy megérje kockáztatni, és egy áru, amit legalább papíron könnyű utaztatni. Az adózási szabályok szerint ugyanis általában nem kell megfizetni az áfát, ha az áru két különböző tagállamban működő cégek között cserél gazdát.
Nem kell tehát akkor sem megfizetni az áfát, ha egy szlovák cukorgyártól vásárol egy magyar cég, és akkor sem, ha a magyar nagykerből szerzi be a konzolokat egy szlovák. Áfafizetésre csak akkor kerül sor, ha azonos államban van a vevő és az eladó, vagy ha a vevő magánszemély. Mire viszont sor kerül erre, már bruttó ár lesz a nettóból. Vagyis egyszerűen úgy állítja ki a számlát a cég, mintha az áfát rendben megfizetné.
A konzolos példánál maradva tehát, az egész a magyar nagykereskedőnél kezdődik, aki teljesen jogszerűen áfa nélkül, nettó áron odaadja a konzolokat a szlovák cégnek – ehhez ki is kell szállítania Szlovákiába. Ez a cég továbbadja az árut a magyar partnerének, még mindig ugyanezen a nettó áron. És itt fordul a történet, amikor is ebből a cégből már úgy kerül ki a konzol, mintha ez a nettó ár bruttó lett volna, vagyis valahol megfizették volna az áfát.
A NAV közleménye szerint ezzel a hazai banda sokszor nem is foglalkozott. Eladták egyszerűen számla nélkül a gépeket, közel piaci áron. Konzolokkal foglalkozó cégvezetők szerint ezt könnyen megtehették, hiszen a konzolpiacon sokan keresik azokat a gépeket, amely képesek akár másolt játékok futtatására is. Ha az ehhez szükséges módosítást valaki elvégezte, akkor a vevő nagy eséllyel számla nélkül is boldogan távozott.
Ha a vevő kért számlát, vagy a konzolt egy cégnek adták tovább, amelyik továbbértékesítette, akkor hamisítottak egy számlát, ami szerint az áfát már befizették.
A megkérdezett adószakértő szerint a cukorgyárak és a kereskedelmi láncok között is hasonló lehet a cukor útja, de nagy különbség, hogy ott több szereplő is beékelődik a fiktív számlákat kibocsátó cég és a végső eladó közzé. Ilyenkor nehéz bizonyítani, hogy a kereskedő tudta, hogy milyen árut vett. Jelen esetben viszont azokak a cégek, amelyek a most lebuktatott bandától vásároltak, nagyon ráfázhatnak az üzletre. Ilyenkor ugyanis a NAV gyakorta végigjárja a lebukott cég vevőit, és náluk kifogásolja az áfa levonását, amit az eladó nem fizetett be a költségvetésbe.
Sok esetben olcsóbb lesz egy adott termék a boltok polcain az áfacsalások miatt. De az is előfordulhat, hogy a haszon nagy részét valahol menet közben zsebre teszik.