Hasít a kereskedelem, mégis kevesebben dolgoznak benne
![Palócz László is gyakran felbukkant, Szomszédok](https://cdn.origo.hu/2023/12/8dSA64z-fTvS1tNRVidVJ_-tUhD1DMQggjyi8d1ca10/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhjZjFmMDdiMTljZTRkYTQ5MzI4YjVlZmFhMmE0MWVh.webp)
A hét gazdasági hírei (újra) a görög hitelválság megoldásáról szóltak, pontosabban a megoldás hiányáról. Hétfőn az uniós csúcs előtt az eurócsoport pénzügyminiszterei találkoztak. megegyezés nem született, ennek egyik oka az volt, hogy elsőre rossz dokumentumot küldött el reformjavaslataival a görög kormány a hitelezőinek. A nyugdíjkorhatár fokozatos emelését, a kedvezmények csökkentését és az áfarendszer átalakítását ajánlotta Görögország a hitelezőinek. A hitelezők jól fogadták a javaslatcsomagot.
Szerdára, az eurócsoport következő csúcstalálkozójára kiderült, a görögök hétfői javaslatainak jó fogadtatása csak azt jelentette, hogy a hitelezők szerint jó alapot jelentenek a további tárgyalásokhoz. A görög javaslatoknak piros filccel estek neki a hitelezők,
a tárgyalásról kiszivárgott dokumentumon bekapcsolva maradt a változások követése funkció, így pirossal lehetett látni, mit húztak ki, és mit írtak bele.
Megállapodás nem született, a találkozó alig egy óra után megszakadt.
Az eurócsoport pénzügyminiszterei csütörtökön ültek újra tárgyalóasztalhoz, még az esti uniós csúcs előtt, de csak azután, hogy Alekszisz Ciprasz görög miniszter hosszan tárgyalt országa minisztereivel. Innen ugyan továbbküldtek egy dokumentumot a pénzügyminisztereknek, ami több ponton enyhébb követelményeket tartalmazott, mint a korábbi, de Ciprasz erre nem bólintott rá.
Ezek után nem volt meglepő, hogy az eurócsoport pénzügyminisztereinek ülését megállapodás nélkül elnapolták. A görög delegációt azzal küldték el, hogy jobb javaslatokkal jöjjön vissza.
Janisz Varufakisz görög pénzügyminiszter szerint a tárgyalásokat addig folytatják, amíg megoldásra nem jutnak.
A pénzügyminiszterek szombat délután 5-kor találkoznak ismét.
Eközben Budapesten elfogadta a parlament az első olyan költségvetést, amelyet nem év végére rakott össze a Nemzetgazdasági Minisztérium. Azt, hogy a korai büdzséből mi valósul meg jövőre, nem lehet biztosan tudni, mindenesetre a kormány nem sokat változtatott a fő számokon az eredeti terveihez képest.
Az idei költségvetésben is van még mozgás. Varga Mihálynak 150 millió forintot kell összeszednie arra, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem felállíthassa az Államreform Központot. Az egyetem működésére még 500 milliót kell találnia. Megjelent az a kormányhatározat is, amiben
a kabinet a Miniszterelnökség budavári elhelyezéséhez szükséges munkálatok fedezetére a átcsoportosít 300 millió forintot.
A kormány elfogadta az új taxisrendeletet, amely infokommunikációs eszközön megrendelt személyszállítási szolgáltatásokra, így például az Uberre is vonatkozik.
A jövőben az olyan szolgáltatók, mint az Uber már nem szervezhetnek fuvarokat alkalmi sofőrökkel, csakis taxisoknak nyújthat itthon szolgáltatást.
Új elem a szabályozásban, hogy a taxisoknak ötévente ismeretfelújító képzésen és vizsgán kell számot adniuk KRESZ-tudásuk naprakészségéről és az időközben megjelent technológiai eszközök megfelelő kezeléséről.
Az országgyűlés a brókerbotrányok farvizén több ponton szigorította a pénzügyi szolgáltatók felügyeletére vonatkozó szabályozást. A törvényjavaslat zárószavazását, miután a Ház nem fogadta el a kétharmados passzusokat, két héttel ezelőtt elhalasztották, az azóta átdolgozott előterjesztést most egyszerű többséggel szavazták meg a képviselők.
A Fővárosi Közgyűlés pedig elfogadta azt a garancialevelet, amely állami tulajdonba adja a vizes vb fő helyszínéül szolgáló Dagály Strandfürdőt. A Dagályért cserébe az állam átvállalja a BKV adósságát.
A jegybank Monetáris Tanácsa az elemzői várakozásoknak megfelelően újabb történelmi mélypontra, 1,5 százalékra csökkentette az alapkamatot. Van olyan szakember, aki az 1,2-1,3 százalékos alapkamatot sem tartja kizártnak 2015 végére.
Soha nem térül meg, ráadásul kockázatos is a Paks II. beruházás, állította Jávor Benedek PM-es európai parlamenti képviselő, aki a birtokába került MVM-es illetve akadémiai tanulmányokra, iratokra hivatkozott. A Magyar Tudományos Akadémia szerint nekik nincs semmilyen nem nyilvános, a paksi bővítéssel foglalkozó tanulmányuk. (Igaz, tesszük hozzá, hogy eredeti blogbejegyzésében Jávor Benedek "akadémiai körökben készült" dokumentumról írt.)
Az Energiaklubnak viszont biztosan készítette egy tanulmányt Felsmann Balázs, a Budapesti Corvinus Egyetem Stratégiai és Nemzetközi Menedzsment Kutatóközpont vezetője. Eszerint a Paks II. beruházás vállalatgazdaságossági szempontból akkor térülne meg, ha az erőmű élettartama alatt reálértéken a jelenleginél 75 százalékkal magasabb lenne a villamos energia nagykereskedelmi ára, és végig legalább 85 százalékos kapacitáskihasználtsággal működne.
A jelenlegi körülmények közt az erőmű 5 és 6,3 milliárd euró közt lesz veszteséges, a kihasználtság függvényében.
Ajánlatot nyújtott be a dohány-kiskereskedelmi ellátás működtetésére az Imperial Tobacco Magyarország Kft. a JTI Hungary Zrt. és a Philip Morris Magyarország Kft. támogatásával. A három cég azért adott be ajánlatot, mert a kormány egyéb cégektől kapott ajánlat hiányára hivatkozva a BAT Pécsi Dohánygyár Kft.-t és a Tabán Trafik Zrt.-t nevezte meg a dohány-kiskereskedelmi ellátó feladatainak elvégzésére.
A cégek szerint ezzel a döntéssel az ellátás területén versenyjogilag problémás helyzet alakult ki.
A cégek lépcsőzetesen növekvő, 6 milliárd forintig terjedő koncessziós díjat ajánlottak.
A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerint az Imperial Tobacco Magyarország Kft. dohánykiskereskedelmi-ellátási feladatok elvégzésére tett ajánlata nem felelt meg a törvényi feltételeknek, alkalmatlan volt arra, hogy azt a nemzeti fejlesztési miniszter a koncessziós törvény alapján elfogadja.
Április volt az első teljes vasárnapi boltzáras hónap. A Központi Statisztikai Hivatal adatai azt mutatják, hogy a vasárnapi boltzár bevezetése után, az utolsó tiszta hónapot, vagyis februárt követően csökkent az alkalmazottak létszáma a kereskedelemben, kétezer fővel. Létszámcsökkentés korábban csak akkor volt, amikor esett a piac.
Márpedig a piac nem esett. A KSH másik jelentéséből kiderült, hogy 2015 áprilisában a kiskereskedelmi forgalom volumene naptárhatástól megtisztítva 5,0 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához képest.
Az élelmiszer- és élelmiszer jellegű vegyes kiskereskedelemben 1,6, a nem élelmiszer-kiskereskedelemben 7,1, az üzemanyag-kiskereskedelemben 9,3 százalékkal emelkedett az értékesítés
naptárhatástól megtisztított volumene.
Az eredményhez a KSH azt a módszertani megjegyzést fűzte, hogy abból a túl rövid időtáv miatt a kötelező vasárnapi zárva tartás hatásaira még nem lehet következtetni.
Ugyan a kereskedelemben kevesebben dolgoznak de általában véve javult a munkanélküliségi mutató és több lett a foglalkoztatott, szintén a KSH jelentései szerint. 2015. március-májusban a munkanélküliek száma az egy évvel korábbihoz képest 37 ezer fővel, 320 ezerre, a munkanélküliségi ráta 1,0 százalékponttal, 7,1 százalékra csökkent. 2015. március-májusban a foglalkoztatottak létszáma 4 millió 165 ezer fő volt, 102 ezer fővel több, mint egy évvel korábban.