Az emberek 40 százaléka nem tudja, miből fog élni idős korában
![top nyugdíjas otthon ház Újszász](https://cdn.origo.hu/2023/12/uOxM4RfIQ_8JIgzpfsinRwEhPTFOM8-0-EF9F3-mErM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY3MDIyYjBhODE4MDQ4NWU5MTgxNDMyY2E0ODA2OGI2.webp)
Az OTP Bank indén is kiadta úgynevezett öngondoskodási indexét. Ebben azt mérik fel, mekkora megtakarítást halmoztak fel a bankszámlával rendelkezők, és mekkora arányban folytatnak valamilyen öngondoskodást.
„Az index értékben – a több mint 80 eltérő paraméter miatt – markáns, ugrásszerű változások ritkán állnak be. A tavalyi adatfelvételhez képest idén 1 pontot emelkedett az Öngondoskodás Index főátlaga. Az a tény, hogy három éve folyamatosan növekszik az indexszám, arra enged következtetni, hogy a válságot követően megtörtént a fordulat, megkezdődött az öngondoskodási szemlélet régóta várt hazai terjedése” – vélte Kovács Antal. A vezérigazgató-helyettes azonban hozzátette:
az emelkedés ellenére ez továbbra is csak 37 pont az elérhető, maximális 100 pontból. Az irány jó, de van még hová fejlődni.”
Az idei index szerint a bankszámlával rendelkező 18-70 évesek 52 százaléka folytat valamilyen formában pénzügyi öngondoskodást. Jelenleg 3,1 millióan rendelkeznek megtakarítással, ami tavalyhoz képest 3 százalékpontos növekedést jelent (70-ről 73%-ra). Az embereket láthatóan foglalkoztatja jövőjük alakulása és, hogy annak fedezetét már ma meg kell kezdeni előteremteni. Többségük az öngondoskodás fogalmához inkább pozitívan viszonyul.
Az előző évekhez képest változás állt be a megtakarítási célokat tekintve: élre ugrott a váratlan helyzetre való felkészülés (34 százalék), és jelentősen növekedett a saját nyugdíjas korra félretevők tábora is (25 százalék). A célok közt a tanulás-taníttatás fért fel még a dobogós helyre.
A válaszolók átlagosan az utolsó munkában töltött évük
átlagjövedelmének 83 százalékát tartanák megfelelőnek ahhoz, hogy a korábbi életvitelüket folytathassák.
Körülbelül 75 százalékra teszik azt az arányt, ami még elfogadható életet biztosítana. Ugyanakkor a válaszadók meg vannak győződve arról, hogy legfeljebb az utolsó munkában töltött évük átlagjövedelmének 64 százalékát kapják majd öregségi nyugdíjként. A téma szakértői több évtizedes távlatban ennél is alacsonyabb, 30-40%-os arányt jósolnak. A mai öngondoskodási célok között éppen ezért kiemelt helyre kellene kerülnie a nyugdíjas évekre való megtakarításnak.
A bizonytalanságról az az adat is tanúskodik, hogy kiugróan magas,
41 százalék azok aránya, akik nem tudtak választ adni arra, miből fognak megélni időskorukban.
Az emberek több mint kétharmada (69%) pedig az államtól várja a megoldást a tisztes öregkori ellátásra.
Ami az inflációt és a betéti kamatok mértékét illeti, a megkérdezettek nagyon messzire állnak a valóságtól: mindkettőt 6 százalékra taksálják, miközben az infláció a kérdéses időszakban nulla százalék körül mozgott, a betéti kamatok pedig 1,5-3 százalék között szórnak.
„A megkérdezettek által érzett és a valóság jelentősen elválik egymástól e tekintetben” – mondta a kutatás adatait ismertető Kovács Antal, az OTP Bank vezérigazgató-helyettese, aki hozzátette: „míg az infláció esetében egyfajta érzetről lehet szó, addig a kamatok tekintetében egy elvárásról.” A célcsoport átlagosan – jelen kamatkörnyezetben irreálisan magas – 10 százalékos kamatot ítél olyannak, amely mellett megéri a megtakarításukat lekötni. A 7 százalékot még éppen elfogadhatónak tartja, de 4 százalék és az alatti kamat megítélésük szerint túlzottan alacsony ahhoz, hogy ezt a megtakarítási formát válasszák.
A fentiek miatt nem meglepő, de aggasztó hír, hogy az emberek háromnegyede a 9 százalékos kamatígéretre is odaadná a pénzét, sőt a megkérdezettek 40 százalék a még egy 19 százalékos kamatnál sem gyanakodna, hogy az irreális. „Van tehát dolga még a pénzintézeteknek az edukáció frontján” – tette hozzá a vezérigazgató-helyettes.
A tavaly őszi mérés óta látványosan, 6 százalékponttal (32%-ra) nőtt azok aránya, akik – komoly biztonsági kockázatot vállalva – kizárólag otthon tartják a megtakarításukat.
Ez az 1,4 millió ember szereti, ha kéznél van a pénze. Az okokat továbbfejtve a válaszadók 44 százaléka azt nyilatkozta, hogy nem ismeri eléggé a befektetési lehetőségeket, 43 százalékuk (a korábbinál 11 százalékponttal többen!) pedig fél a vagyonát befektetni. „Úgy gondolom, hogy az elmúlt év eseményei, főleg a brókerbotrányok hagytak mély nyomott az emberekben” – mondta Kovács Antal.