Egymillió magyart fojtogat a stressz a munkahelyén
![Dr. Life, Ami nélkül csak tengődnénk az életben: egy magyar is kutatta mindennapjaink alkotóelemét, stressz, munka](https://cdn.origo.hu/2023/12/UT4JyWfw2VfbOfBHhgyTsnjIjCLpoWj6frx776zY3e0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZhNDQ4ZTllMzgyNTQwNzliZDQ2NDAxYmRiOGEwNTJi.webp)
Hazánkban a kockázatok miatti költségeket, ideértve az egészségkárosodások mellett a gazdaságnak okozott károkat is, évente 440 milliárd forintra becsülik, amelynek jelentős része elkerülhető lenne a munkahelyi pszichoszociális kockázatok megfelelő kezelésével. Az Ügynökség kétéves kampányának zárásaként, az Európai Munkavédelmi Hét alkalmából arra hívja fel a figyelmet, hogy a pszichoszociális kockázatok csökkentése a munkavállalóknak és munkáltatóknak egyaránt érdekük.
Az Európai Munkavédelmi Ügynökség 2014-2015-ös kampányában a pszichoszociális kockázatok álltak a fókuszban. Az Európai Unióban évente 136 milliárd euró, ezen belül Magyarországon mintegy 440 milliárd forint, azaz a 4-es metró árával azonos nagyságrendű érték vész el a nem, illetve nem megfelelően kezelt munkahelyi stressz miatt, amely a kieső munkanapok 50-60 százalékáért felelős. A munkahelyi stressz a munkabalesetek után a második legnagyobb kockázati tényező, amely az unió aktív korú népességének 28%-át, azaz 56 millió munkavállalót, a több mint 4 millió magyar munkavállalóból pedig közel 1,1 millió főt érinthet közvetlenül, áll az EU-OSHA 36 ezer vállalat megkérdezésével elvégzett korábbi felmérésében.
Az Ügynökség kettős céllal indította az „Egészséges munkahelyek – Kezeljük a stresszt!” kampányt: egyrészt azért, hogy felhívja a munkáltatók és munkavállalók figyelmét arra, hogy a pszichoszociális kockázatok kezelése nagyon is közös érdek, másrészt segítse a lakosságot a munkával kapcsolatos stressz jobb megértésében, elősegítse a kockázatok kezelését, támogatást és iránymutatást nyújtson a munkáltatók és munkavállalók számára. A kampány során létrehozott Stressz-M online platform a dolgozók terheltségét, a stressz szintjét méri egy adott vállalaton vagy szervezeten belül. A magyar fejlesztésű eszköz az egyéni ötletek összegyűjtésével egyúttal javaslatot is készít az adott vállalat döntéshozói számára a változtatásokhoz. Mindezek fényében a kampány elérte célját és sikerült láthatóvá tenni a milliókat érintő, egyre nagyobb személyi és gazdasági veszteségeket okozó problémát.
Magyarországon egy keretirányelv alapján a munkavédelmi törvény teszi kötelezővé a munkáltatók számára a munkahelyi kockázatok kezelését, ide értve a pszichoszociális tényezőket is. A törvényi kötelezettség mellett azonban minden munkáltató saját érdeke is a munkahelyi stressz kezelése, hiszen a növekvő, munkavállalókkal kapcsolatos költségek és a termelés csökkenése rosszabb hatással lehet az eredményekre, ha nem kezeljük a problémát, mint amennyit a sikeres prevencióra és megoldásokra szükséges fordítani.