A kormány megvédi a reklámadót
![Európai Bizottság brüsszeli székházáról
Belgium: European Commission, Brussels Europaviertel Fahnen Eurozone Währungsgemeinschaft Politik PRESIDENT](https://cdn.origo.hu/2023/12/6npD2Wu1i4STwlm-HG9jf3Or2BlJXbZhmlIGFkp8RLo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhhOWJkYTYzZWUzNjQ2NWRiY2E5ZWQwMGM3MDc1ZjQ0.webp)
Az Európai Bizottság az uniós joggal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak tartja a reklámadó mértékrendszerét,
emellett elrendelte az általa vélelmezett gazdasági előny megszüntetését. A brüsszeli testület azt kifogásolta, hogy azoknak a vállalkozásoknak, amelyeknek a reklám közzétételéből származó nettó árbevétele nem éri a 100 millió forintot – az adózással összefüggő adóadminisztrációs költségek minimalizálása miatt –, nem kell reklámadót fizetni.
A bizottság 2015 márciusában indított mélyreható vizsgálatot, és megállapította, hogy a magyar reklámadó indokolatlan előnyben részesíti azokat a vállalkozásokat, amelyek 2013-ban nem voltak nyereségesek, lehetővé téve számukra, hogy kevesebb adót fizessenek. A tájékoztatás szerint az Európai Bizottság határozata arra kötelezi Magyarországot, hogy szüntesse meg a 2014-es reklámadótörvényen vagy annak uniós kérésre már tavaly módosított változatán alapuló indokolatlan megkülönböztetést a vállalatok között, és állítsa helyre az egyenlő bánásmódot a piacon.
A módosított reklámadóról szóló törvény szerint nulla százalék a reklámadó mértéke a 100 millió forintot meg nem haladó adóalaprész után, e feletti rész után pedig valamennyi adóalanynak 5,3 százalékos adót kell fizetnie.
A Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) szerint
a bizottság döntése ellentétes az uniós joggal.
A reklámadó sávosan progresszív mértékrendszere ugyanis nem sérti az állami támogatási szabályokat, mert az azonos helyzetben lévő vállalkozásoknak, vagyis az azonos árbevétellel rendelkezőknek azonos összegű adót kell fizetniük, közölte a tárca. Az NGM szerint így a szabályozás eleve nem lehet szelektív, nem eredményezhet állami támogatást, és mindezt az Európai Bíróság több releváns ítélete is alátámasztja.
A bizottság döntése nemcsak a tagállami adószuverenitást és uniós jogot sérti, hanem diszkriminatív is Magyarországgal szemben,
a brüsszeli testület ugyanis nem kifogásol olyan tagállami reklámadó-szabályozást, amely különbséget tesz a különféle reklámközzétételi módok adóztatása között, írja közleményében az NGM.
A nemzetgazdasági tárca szerint
Magyarország még Brüsszel kérésére sem fog visszamenőlegesen semmilyen közterhet elkérni
a reklámadó-mentességben részesülő kisvállalkozóktól. „A magyar kormány nem hagyja, hogy a reklámozási tevékenységből jelentős bevételre szert tevő, digitális világcégek – az államkasszát megkárosítva – kivonják magukat a közterhek megfizetésének kötelezettsége alól” – közölte a minisztérium.