Ezer milliárd forint értékben jönnek ki új pályázatok
![Lázár János, a Miniszterelnökséget vezető miniszter szokásos heti sajtótájékoztatója](https://cdn.origo.hu/2023/12/oCO6Gi5_vwcbdxVNbnqXeK_1FoUIUGTnN_H38k5v-pc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU5YzYzNGE0ZjU0NjQzNmVhNDQ0MGYzNzFkYWM4N2Qx.webp)
Az uniós források idei kifizetése 1600-1700 milliárd forint lesz, messze meghaladva sok gazdasági elemző várakozását, mondta a Lázár János a Magyarország erősödik című konferencián a budapesti Premier Kultcaféban.
A kiírt pályázatok összege már 7800-7900 milliárd forint körül alakul, és még idén ezer milliárd forint értékben tesznek hozzáférhetővé új pályázatokat
- közölte.
Mivel nem lehet megmondani, milyen lesz az uniós költségvetés helyzete 2020 után, ezért a kormány felelőssége, hogy abba az irányba fordítsa az EU-s támogatások felhasználását, hogy minél inkább megállhassunk a saját lábunkon, tette hozzá a Miniszterelnökséget vezető miniszter.
Az uniós fejlesztési források felhasználásáról szóló fórumon kifejtette: megpróbálják könnyíteni a forrásokhoz való hozzáférést, és
a gazdaságfejlesztésre szánt források arányát a korábbi 15 százalékról 60 százalékra emelni, mert céljuk a kis- és középvállalkozások hatékony támogatása.
Mint mondta, a pályázatok nagyobb átláthatósága érdekében
2017 március végétől elindítják az e-közbeszerzést és átalakítják az elbírálás rendszerét.
Ide már közel 5000 állam tisztviselő jelentkezett elbírálónak.
Azzal kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság szerint túl sok az egyajánlatos eljárások aránya, a miniszter kiemelte, hogy gyakorlatilag minden régiós országban hasonló ez az arány, mégsem lehet egy egész régió korruptságáról beszélni. Kiemelte, hogy az előző fejlesztési ciklushoz képest emelnék a magyar kedvezményezettek számát.
A Bizottsággal folytatott, jelenleg is folyamatban lévő vitákat illetően úgy fogalmazott, hogy
Magyarország kompromisszumra törekszik, és elmegy a falig, legalábbis amennyit az uniós jogrendszer megenged,
és a 2007-2013-as ciklus forrásait teljes mértékben lehívja az ország. A 2014-2020-as fejlesztési periódussal kapcsolatban kiemelte, hogy
a pályázatok 75 százalékát már kiírták, és a kormány célja, hogy jövő év március végéig az egész keret pályázatait hozzáférhetővé tegye.
Az eddigi tapasztalatok alapján minden pályázatra 3-4-szeres a túligénylés, ami bizonyítja, hogy jól célzott kiírásokról van szó a miniszter szerint.
Az előző ciklusban kevés volt a kutatás-fejlesztésre, humántőkére és a kkv-k támogatására szánt forrás, ezen változtatott a kabinet,
fogalmazott a konferencián tartott előadásában Nagy Márton, a Magyar Nemzeti Bank (MNB) alelnöke.
Hangsúlyozta, hogy
az uniós források 0,5-1 százalékos GDP növekedést eredményeztek,
„masszív hatással vannak a gazdaság minden területére, még a devizatartalékokra is".
Nagy Márton szerint célszerű lenne a lehívások hullámzását kisimítani akár a pályázatok minél hamarabbi kiírása révén. Megjegyezte, hogy
az uniós források harmada veszteséges vállalkozásokhoz került, és a pénzekből arányaiban nagyon kevés jutott a mikrovállalkozásoknak.
Az uniós támogatások kifizetései 2015-2016-ban megközelítették a jegybank Növekedési Hitelprogramjának keretében folyósított pénzeket. A március végén záruló program révén összesen 37 ezer vállalkozás kapott eddig kedvezményes hitelt, átlagosan hét éves futamidőre.
Az uniós tagságunk első három éve veszteséges volt, 2007-től azonban már pozitív a szaldó,
jelentette ki előadásában Parragh László, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) elnöke.
Mint elmondta, sokat számított, hogy 600 milliárd forint vámbevételről mondtunk le, és jelentős a Magyarországon működő külföldi vállalatok profitkivonása. Hozzátette: szükséges volt a 2007-2013-as ciklus forráselosztásának ésszerűsítése.