Van, amikor megnyugtató az állami jelenlét
![kockázati tőke befektetés felvásárlás](https://cdn.origo.hu/2023/12/9XYi9KuLMVvkQ5zVbd_ijX11vQjQNq_maCSfJXUN-lo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M4Y2U2NWVmNTAwZTQ3MDBiMzBmMmFkZDNhOWNmYTc0.webp)
Az Európai Bizottság 2013-ban egyedi engedély alapján tette lehetővé az SZTA számára, hogy magánbefektetőkkel együtt fektessen be valós növekedési potenciállal bíró magyar kis- és középvállalkozásokba.
„Huszonnyolc tőkebefektetést a céltársaságunktól független magánbefektetőkkel együtt valósítottuk meg, további 15 befektetésünkben alapítói vagy társasági forrás került be az SZTA tőkeemelésével párhuzamosan. Így
befektetéseink közel felében vontunk be magántőkét,
ezáltal több milliárd forint értékű privát forrás kihelyezését segítettük elő a hazai kkv szektorban. A tőkekonstrukciónk biztosítja, hogy a vállalkozások szabályozott keretek között jussanak hozzá a magántőkéhez. Emellett fontos előnye, hogy egyéb tőkeprogramokhoz képest lehetőséget ad a privát szereplőknek a tranzakciónkénti kockázatvállalásra, így rugalmasan, hosszú távú partneri elköteleződés nélkül tudnak dönteni a célvállalatokba történő befektetésről" – hangsúlyozta Csuhaj V. Imre, a Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt. elnök–vezérigazgatója.
Az SZTA társbefektetési konstrukciójához hasonló megoldások révén olyan piaci szereplők aktivizálása is lehetővé válik, akik az egyes ügyletek kockázatát egyedül nem vállalnák. Az állami szerepvállalás ösztönözte erősebb magánbefektetői aktivitásnak köszönhetően
a kkv-k növekedési terveik megvalósításának finanszírozásához nagyobb mértékű kockázati tőkét képesek bevonni.
Emellett további fontos előnyt jelent számukra, hogy a privát befektető jellemzően operatív szinten is támogatja a működést, valamint szakmai kapcsolati hálójával, például a kivásárló partnerek felkutatásával is segíteni tudja a tulajdonosokat.
A magyar kormány a hazai kkv szektor versenyképességének megerősítését kiemelt feladatként kezeli, amelynek fontos lába a visszatérítendő pénzügyi források, azon belül is a tőkebefektetések szerepének növelése, lehetőleg mind piaci, mind állami szerepvállalással. Ennek megfelelően a hazai innovatív vállalkozói környezet fejlesztéséről, a feltörekvő digitális vállalkozások
Versenyképességének javításáról és Magyarország Digitális Startup Stratégiájáról szóló 1858/2016. (XII. 27.) kormányhatározatban olyan társbefektetési konstrukció kialakítását támogatja, amely az állami és a piaci szereplők kockázatvállalásának megosztásával ösztönzi a hazai tőkebefektetések számának növekedését. Így a közeljövőben várható újabb állami tőkeprogramoknak köszönhetően a magánbefektetőknek lehetőségük lesz a kisebb kockázat melletti tőkekihelyezésre.
„A kormány privát befektetők aktivizálását célzó iránymutatása valós igényt fogalmaz meg, a kkv szektornak
több magánforrásra lenne szüksége versenyképességének megerősítéséhez.
Az SZTA portfóliócégei esetében a társbefektetői jelenlét jellemzően gyorsabb előrehaladást eredményezett a vállalkozásfejlesztésben. Tapasztalataink szerint a megosztott kockázatvállalást lehetővé tévő, rugalmas tőkekonstrukciók valós alternatívát nyújtanak a magánbefektetőknek, így azok képesek elősegíteni a kormányhatározatban megjelölt, előremutató tőkepiaci célok megvalósítását" – mondta el a vezérigazgató.
Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt.
A Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt. feladata a Regionális Operatív Programok keretéből felállított Széchenyi Tőkebefektetési Alap 14 milliárd forintos forrásának eljuttatása a magyar kkv-szektor felé, tőkebefektetés formájában. Az Alap forrásának 85 százaléka európai Uniós forrásból származik, 15 százaléka magyar állami forrás. Az Alap összesen több mint 90 magyar vállalkozás fejlődéséhez és működéséhez tudott forrást biztosítani.