Jövedelem, megtakarítás, hitel: hol tartanak a magyarok?
![Egyszerű, mégis működőképes takarékoskodási praktikák család spórolás apró váltó](https://cdn.origo.hu/2023/12/4C98rVHiPnvoyMcKS3SIbHWmo7oTtogv2V_pii_M7d8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk4ODdiZmRlMTAwZTRlMWVhOTlkYjY0NGM4MTg4YjI4.webp)
Kevesebbet keresnek a magyarok, de változás kezdődött
Az EKB tanulmányában szereplő országok lakosságának a pénzügyi helyzetét az
csoportosításában vizsgáltuk. Jövedelmi oldalról érdemi a lemaradásunk mind a sokat, mind a keveset keresők csoportjában.
Az átlagos jövedelemszinttel rendelkezők 36 százalékkal keresnek kevesebbet a régió országainál.
Ezen a ponton fontos kiemelni, hogy a statisztikák összesítése 2014. évvel lezárult, míg hazánkban az elmúlt egy-másfél évben érdemi bérnövekedés indult meg, mely a kormányzat és a gazdasági szereplők megállapodása révén a következő években is várhatóan fennmarad.
A pénzügyi adottságok vizsgálatában kiemelten fontos tényező, hogy a háztartások mekkora hányada képes a megkeresett jövedelemből rendszeresen takarékoskodni. Azt lehet mondani, hogy a magyar háztartások mintegy 25 százaléka képes félretenni, ami egy hajszálnyival több, mint ami a közép-kelet európai régió háztartásaira jellemző.
Sokakban él a sztereotípia, hogy a megtakarítás a jövedelem függvénye, amit a következő ábra némileg cáfol. Ha a jövedelem függvényében vizsgáljuk a megtakarítási képességet azt láthatjuk, hogy hazánkban a jövedelem mértéke érdemben nem határozza meg, hogy a háztartások mekkora hányada takarékoskodik. Amennyiben a két szélsőértéket kiemeljük az látható (a lenti ábra jobb oldalán), hogy
a második legrosszabbul keresők csoportjában is a háztartások 24 százaléka félre tud tenni rendszeresen, míg a második legjobban keresők csoportjában (ahol a jövedelem 3 és félszerese az előző csoportnak) is csak a háztartások 30 százaléka bír rendszeres megtakarítással.
3 és félszeres jövedelem mellett is mindössze 24-ről 30 százalékra emelkedik a megtakarítók aránya... Téves vélekedés tehát, hogy a drasztikusan magasabb jövedelem elengedhetetlen a megtakarításhoz.
Pénzügyi vagyon vonatkozásában jobban áll az átlagos magyar háztartás a környező országokhoz viszonyítva. A háztartások vagyonának azonban egész Európában domináns része a reál (nem pénzügyi vagyon).
Ide tartoznak első sorban az ingatlanok, másodsorban az autó és egyéb tartós fogyasztási javak.
Vélhetően, ha az adatok a jelenlegi állapotot tükröznék (és nem a 2014-es szintet), akkor mást látnánk, hiszen hazánkban az elmúlt 2 évben jelentősen, több mint húsz százalékkal nőttek ingatlanárak.
A hitelállományban nagy eltérést nem láthatunk a másik két régióhoz képest, nagyjából hasonló arányban rendelkeznek a háztartások hitellel. A magyarok hitelfelvételi kedve a devizahiteles sokkot követően extrém helyzetet eredményezet: míg a válságot követően a régió minden országában nőtt vagy stagnált (Szlovénia) a lakossági hitelállomány, addig hazánkban még 2016-ban is több hitelt törlesztettek a magánszemélyek, mint amennyit felvettek.
2015-ben történt meg a hitelek forintosítása és a „banki elszámoltatás" keretében a devizahiteleseknek visszajáró pénzek kifizetése a bankok részéről. Ez – az ábrán már nem szerepeltetett - hatás együttesen mintegy 10 százalékkal csökkentette a magyar lakosság hitelállományát.
Ha hitelről van szó, az egyik legfontosabb a háztartások számára, hogy a jövedelmük mekkora részét fordítják hiteltörlesztésre. A nagyobb jövedelemmel rendelkezők esetében érdemi eltérés a nemzetközi összehasonlításban nem mutatkozik. Ezzel szemben a két legrosszabb jövedelmi háttérrel bíró csoport esetében a jövedelemből a hiteltörlesztésre fordított összeg jóval magasabb.
Ezen a ponton ismét érdemes utalni az elmúlt két év változásaira: egyrészt a banki elszámoltatás eredményeként az átlagos hiteltörlesztés 15 százalék körüli mértékben csökkent, másrészt a nálunk időbeli késéssel megjelenő kamatcsökkentés is pozitívan hatot. Ezen két hatás eredőjeként egy 2016 végi összehasonlításban vélhetően érdemi lemaradás már nem lenne kimutatható.
Érdemes kiemelni, hogy a legrosszabb jövedelmi háttérrel rendelkezők csoportjában (2014-re kimutatott) a havi kereset 52 százalékának hiteltörlesztésre fordítása ma már nem is reprodukálható az érvényes szabályozás értelmében. Ma maximum annyi hitelt lehetséges felvenni, melynek a törlesztése nem haladja meg a kereset felét (a banki gyakorlat pedig a legtöbb esetben szigorúbb, a jövedelem kb. 35 százalékában határozza meg a hiteltörlesztésre fordítható összeget).
Ugyanakkor az is nagyon lényeges, hogy a lakáshitelek esetében az ingatlan értékének hány százalékát tesz ki a hitel összegének. Hazánkban ez az arány 40 százalék, ami alacsonynak számít az összehasonlításban.
A válság után lényegesen később begyógyuló sebekkel, mint Európa más országaiban vélhetően a magyar lakosság is fordulóponthoz ért:
A tudatos pénzügyi döntésekhez ajánljuk a teljeskörű piaci tájékozódást, mind a hitel, mind a megtakarítási oldalon: