Érik már a Zala megyei magyar kivi
![kivi, Zala megye, kiviültetvény](https://cdn.origo.hu/2023/12/hmyHGVoLa37-yIMzmURfZ-2xXAF20FeRh_US9kYSGPc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y3NjYzZTRkNjkyZTRhYTRhODAyZTU4Y2EzZTU4OWM4.webp)
Miklós Ákos Márton, a birtok szakmai vezetője apjától "örökölte" a kivi iránti szeretetét, otthon az 1990-es években próbálkoztak a termesztésével. Néhány éve fedezték fel a kivitermesztéshez kiváló adottságokkal rendelkező Becsehely dombokat, ahol 2012 óta nagyüzemi módszerekkel termesztik a kínai gyümölcsöt. Négy hektáron közel
háromezer tő kivi sorakozik a domboldalakon,
a májusi virágzás után október közepén szüretelik, de már most roskadoznak a vesszők a gyümölcsök sokaságától.
A környéken sokaknak voltak kivibokrai, de nagyüzemi módszerekkel senki nem próbálkozott. Az éghajlati és talajviszonyok kedveznek a kivinek, hiszen egyrészt soha nincs mínusz 10 Celsius-foknál hidegebb, a kötött, agyagos talaj pedig jól megtartja a vizet. A kiviültetvény méreteiben
egyedülálló Magyarországon.
A dél-zalai dombokon évszázadok óta termesztenek szőlőt, de a nagy munkaigényű kisparcellás termelés inkább ráfizetéses - vélekedik Miklós Ákos Márton. A kivi azonban helytakarékosabb is, tavaly viszont már több tonnányi mennyiséget adtak el egy nemzetközi üzletlánc hazai cégének.
Az üzletekbe kerülő dobozon is rajta áll, hogy magyar kivi Becsehelyről, a sikere pedig azért is nagy, mert húsosabb, magasabb a szárazanyag- és cukortartalma, továbbá hónapokig eltartható hűvös helyen.
Az európai boltokban olasz és új-zélandi kivit árusítanak, de
az importgyümölcs 3-4 százalékát egy-két éven belül kiválthatja a becsehelyi kivi.
Az ültetvény 8-10 éves korára éri el a maximális termőkapacitását, akkor már nagyjából 90 tonna körüli mennyiséget szüretelhetnek.
Számtalan egzotikus gyümölcsöt termesztenek még kisebb mennyiségben a környéken, van itt khakigyümölcs, füge és pekándió is, de a pálmáktól a többféle bambuszfajtáig nagyon széles a választék.