Technológiai innovációs folyosót létesít Kína
![kínában épül a világ leggyorsabb liftje, Guangzhou Financial Center, itt épül a felhőkarcoló, ahol üzembe helyezik a liftet](https://cdn.origo.hu/2023/12/teH8NdPeco57P8gTnrKHe0giTh_OynCskTnbI57MlbY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzJkNjBmNjBjMjA0MTQ3ZGQ5MzIyMzQ0OTE5NzRmYjk4.webp)
A tartomány vezetése bejelentette, hogy létrehozzák a Kanton-Sencsen Technológiai Innovációs folyosót. Ez azt jelenti, hogy Kanton és a tartomány legnagyobb városának, Sencsennek összehangolt fejlesztésével, lerakják a kínai Szilícium-völgy alapjait – írja az Asia Times. A Gyöngy-folyó hatalmas, közel 8000 négyzetkilométeres deltatorkolatában már most óriási gazdasági potenciál koncentrálódik.
Kanton és Sencsen mellett a harmadik település, amelyre a kínai vezetés a nagyszabású tervet alapozza, a több mint 8 millió lakosú, fontos ipari város, Dongguan. A több folyam találkozásából kialakult, hatalmas, sűrűn lakott folyótorkolat három kulcstelepülése mostantól a kínai fejlesztési törekvések közül is a legfontosabbak közé tartozik.
A három település együttesen már most a folyódelta gazdasági teljesítményének derekát adja,
annak ellenére, hogy a kijáratnál ott van a kaszinó-nagyhatalom Macau, és Hongkong sincs messze.
2016-ban a Gyöngy-folyó deltavidéke termelte GDP majdnem 68 százaléka, azaz 700 milliárd dollár, a most összehangolt fejlesztési projektek elé néző három városból származott. Ez többszöröse a magyarországi bruttó nemzeti terméknek.
A kínai vezetés elképzelése szerint, a térség 2020-ra Kína legfontosabb tudományos és technológiai központja lesz. Ehhez az kell, hogy az innovációt mérő legfontosabb mutatók, meghaladják a fejlődő országok és más, innovációban élen járó országok szintjét.
A kutatásra és a fejlesztésre fordított pénzeknek el kell érnie a térségben megtermelt GDP 3,5 százalékát a várt fejlődéshez.
A mostani bejelentés kapcsán a kínaiak nem is rejtik véka alá azt a törekvésüket, hogy a Gyöngy-folyó deltáját elég rövid időn belül az USA egyik innovációs és technológiai központjának számító Szilícium-völgy globális konkurensének szánják. 2030-ra szeretnék elérni, hogy a városok képezte technológiai folyosóban olyan tudástőke koncentrálódjon, amelynek révén
a térség a globális gazdaság alakulására is befolyással lehet.
Ehhez a GDP-ből kutatás-fejlesztésre fordítandó pénzek nagyságát, a megtermelt összeg 4 százalékára kell növelni.