Figyelem, új csalástípus terjed a hazai vállalkozók körében!
![kibertámadás, rosszindulató szoftverek, adathalászat, jelszólopás](https://cdn.origo.hu/2023/12/97c948B-MAYi_h0yW9Zrdufbmy2IAZ2IDud1yX6kaZw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzlmODU5ODE3M2IwMTQ3ZjY5OTFmNzA5ZDk1MDllMjAx.webp)
Manipulációs csalás – a céges visszaéléseknek ezen típusa korábban inkább a tengerentúlon volt ismert, mostanában azonban már idehaza is felütötte a fejét. A csaláshoz az elkövetők elsősorban az internetet használják, ahol
olyan személynek adják ki magukat, aki a kiszemelt cég munkavállalójával bizalmas viszonyban van.
Így például vállalati vezetőként, üzleti partnerként vagy olyan döntéshozóként tüntetik fel magukat, aki jóváhagyhatja különféle összegek átutalását. Vagyis a visszaélés más, több a klasszikusnak mondható kibercsalásokhoz képest, akad ugyanis egy új elem: az elkövetők nem veszik át közvetlenül az irányítást a sértettek bankszámlája felett, csupán manipulálják az érintettet.
Külföldi példákból kiindulva, volt olyan eset, hogy az elkövetők telefonon léptek kapcsolatba a kinézett társaság pénzügyi részlegével mint a társaság ügyvezetője, más irányítója, esetleg üzleti partnere. A csalók azt mondták, hogy a cég felső vezetése nagyon fontos szerződésről folytat tárgyalásokat, ezzel összefüggésben pedig sürgősen pénzügyi tranzakciót kell végrehajtani, azonban az ügylet bizalmas jellege miatt nem szabad információnak kiszivárognia.
Máskor, miután sikeresen rábírták a társaság alkalmazottját a tranzakcióra, ismételten hangsúlyozták az ügylet bizalmas jellegét, majd újabb utalásokra adtak utasítást. A módszerek közül több is ismert a hatóságok előtt, a közös mindegyikben a cél: a sértett olyan átutalást indítson, amely a csalók számlájára juttat összegeket. A módszer másik eleme, hogy az elkövetők a támadást megelőzően kifinomult technikával behatolnak a célba vett vállalat elektronikus hálózatába.
A csalók így megismerik a társaság belső struktúráját, eljárásrendjét, majd olyan hamisított dokumentumokat készítenek, amelyek az átutalások koholt hátterét, indokait tartalmazzák.
Ezután következnek a manipulációs eszközök. A külföldi nyomozók olyan, előre megírt módszertani útmutatót is találtak már, amelyet kifejezetten a sértettek viselkedésének befolyásolásáért alakítottak ki.
A pénzmosás elleni irodánál arról is említést tettek, hogyan lehet felismerni a csalási kísérletet.
Gyanút kell hogy keltsen például, ha az e-mailek szövegében nyelvtani vagy helyesírási hibák vannak.
Előfordul, hogy az elkövetők az üzleti partner elektronikuslevél-címéhez megtévesztésig hasonló címről küldenek hamis számlát a célba vett vállalat kiválasztott, korábban megfigyelés alá vont e-mail-fiókjába.
De megeshet az is, hogy az elkövetők a valós e-mail-forgalmat manipulálják, például az üzletfelek között az elektronikus úton megküldött valódi számlákban vagy szerződésekben megváltoztatják a fizetési információkat azért, hogy a későbbi kifizetéseket eltérítsék.
A csalók a tételeket szinte azonnal elküldik külföldi számlákra vagy felveszik készpénzben.
A rendelkezésre álló információk szerint az elmúlt időszakban magyarországi bejegyzésű vagy magyarországi telephellyel rendelkező társaságok is váltak hasonló támadások célpontjává.
A hírről a Magyaridők.hu számolt be.