Hogyan könyveljük a társadalmi hasznot egy vállalkozásban?
![zöldenergiás befektetések a fejlődő országokban, Szélfarm Kínában, az Ujgur Autonóm Területen](https://cdn.origo.hu/2023/12/bPV0cHepfVko55tjZX7rX1oPNugAAqmzHXecB-WbNds/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZkZTIzMDAwYTNmMjQ5ODQ4MzNlMmQyOTJlYTBjNzI1.webp)
Új fogalom az üzleti világban a küldetési teljesítmény (purpose performance). A purpose amúgy is meglehetősen tág fogalom: küldetéstudatot, célt, szándékot, elhivatottságot jelent. A B vállalatok (Benefit Corporations) már ezt helyezik az első helyre: a társadalmi hasznosságot preferálják a profitérdek előtt - írja a Piacésprofit.hu.
A B vállalatoknál már elvárják az amerikai törvények, hogy bizonyítsák, az alapcélkitűzéseikhez képest hogyan teljesítenek.
Vagyis valóban hozzák-e azt a pozitív társadalmi hatást, aminek teljesítésére felesküdtek a céget alapító okirataikban.
Felmerül a kérdés, hogy a pénzügyi teljesítményt, ökológiai és társadalmi hasznosságot egyaránt szem előtt tartó cégeket ugyanúgy kell-e mérnünk, mint azokat, amelyek csak alkalmanként vállalnak be ilyen küldetést?
Az amerikai jogban van egy - magyarul ritkán emlegetett - alapelv. A "kötelezettségvállalási vagy ígéretapalú kizárás" (promissory estoppel).
Ez azt jelenti, hogy ha egy szervezet beígér nyilvánosan valamit (például hogy ezentúl úgy szervezi termelését, hogy kifejezetten javítja a talajvizek állapotát), és én ezen ígéret folytán veszem meg a részvényét vagy szegődök el a céghez munkavállalónak, akkor igenis "behajtandó", pontosabban
számon kérhető igényem van a vállalat felé, hogy teljesítse az ígéretét.
Ezen jogi alapelv alapján számon kérhető a cégek CSR-célkitűzéseinek teljesülése. Ez különösen igaz azokra a B vállalatokra, melyek alapító okiratokukban deklarálták a társadalmi hasznosságra való törekvést, mint alaptevékenységük részét.
De hogyan lehet mérni a társadalmi hatást? Létezik a MultiCapital Scorecard (MCS) módszer, mely pénzügyi, ökológiai, társadalmi szempontokat is tartalmaz. Van már néhány ismertebb cég, mely e metódus alapján értékeli magát, közéjük tartozik a Ben & Jerry's (tulajdonosa a Unilever), a Cabot Creamery Cooperative (az Agri-Mark, Inc. érdekeltségébe tartozik), valamint a New Chapter, Inc. (a Procter & Gamble-birodalom része).
Társadalmi hatás részei a termékbiztonság, a munkahelyi biztonság és az üzleti etika. A környezeti hatás részei a klímahatás, a szilárd hulladékkezelés és a vízhasználat. Végül a gazdasági hatás a fizetések, a sajáttőke-arányos megtérülés (Return on Equity, ROE) és az innovációs képesség. Ezekhez jön hozzá a cég által szabadon vállalt küldetés.
A teljes cikk a Piacésprofit.hu oldalon olvasható el.