A válság óta nem volt ilyen alacsony a magyar államadósság
![Euro dollar és forint pénz bankjegyek és érmék, bankkártyák Euro dollar és forint pénz bankjegyek és érmék, bankkártyák](https://cdn.origo.hu/2023/12/_dHqq9DzBeOb4n6WIlJ29wxRdZ-A3Aqmq5yrA2KQ3ig/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc2ODdhODQ4NjU0YzQxZGY4YzNhYWJhNWRkNTAxMDYz.webp)
Az MNB adatai szerint a harmadik negyedévben a második negyedéves 73,8 százalékról 72,8 százalékra, azaz 1 százalékkal csökkent az államháztartás bruttó névértéken számított GDP-arányos adóssága - ez 28 927 milliárd forintot jelent.
Az egy évvel ezelőtti adatokhoz képest a csökkenés még jelentősebb, 1,4 százalékpontos volt.
Ezzel tovább folytatódott a magyar államadósság csökkenése, amely már a tavaly év végi szint alá esett. Az adósságráta 72,8 százalékos mértéke egyúttal azt is jelenti, hogy
ez a mutató tíz éve, azaz 2008 negyedik negyedéve óta nem volt ilyen alacsony.
Egy évtizeddel ezelőtt a pénzügyi krízis idején felvett IMF-hitel növelte meg hirtelen – 71,6 százalékra - a bruttó adósságrátát. A kedvező folyamatoknak köszönhetően azonban ma már csak egy százalékpont választ el minket attól, hogy elérjük az IMF-csomag előtti szintet.
Az MNB mai adataiból az is kiderül, hogy a harmadik negyedévben az államháztartás finanszírozási oldalról számított nettó többlete 52 milliárd forintot tett ki, ami a negyedéves GDP 0,5 százalékának felel meg.
Ez szintén pozitív tendenciát takar, hiszen a tavalyi első negyedév óta először zárt finanszírozási többlettel az államháztartás.
A szeptember végén zárult egy éves időszakban az államháztartás finanszírozási igénye összességében 913 milliárd forint, a GDP 2,2 százaléka volt.
Eközben emelkedett a háztartások pénzügyi vagyona,
Az idei harmadik negyedév végére 52 473 milliárd forintra nőtt ez a mutató, ami éves alapon 4 592 milliárd forintos gyarapodást jelent.
A háztartások tartozásai ezzel párhuzamosan 8 851 milliárd forintra emelkedtek, az éves változás ebben az esetben 247 milliárd forint. A két mutató egyenlegét tekintve azt látjuk, hogy a nettó pénzügyi vagyon 833 milliárdos negyedéves növekedéssel, 43 622 milliárd forintra nőtt.
Szintén a napokban megjelent adatokból kiderül, az előző havi deficitből szeptemberre pozitívra fordult az ország folyó fizetési mérlege és 230 millió eurós aktívumot mutatott, ami 354 millió euró javulást jelent az előző hónappal szemben.
Szakértői vélemények szerint a folyó fizetési mérleg többlete az idei év egészében a tavalyinál összességében alacsonyabb, 3,4 milliárd euró lehet, a külső finanszírozási képesség pedig a GDP 5,1 százalékára nőhet a tavalyi 4,2-ről.
Mindezek eredményeként gyorsuló ütemben tovább csökkenhet a külső adósság.
A tulajdonosi hitelekkel számolt külső adósság idén a GDP 75, jövőre 66 százaléka alá csökkenhet, míg a tulajdonosi hitelek nélkül számolt nettó külső adósság már jövőre eltűnhet, azt követően pedig nettó külső hitelező lehet a hazai gazdaság.
A múlt héten kiderült az is, hogy
a várakozásokat messze meghaladva, az idei harmadik negyedévben 5 százalékkal, az uniós átlag kétszerese feletti mértékben bővült a magyar gazdaság teljesítménye.
A gazdaságot döntően a piaci szolgáltatások és az építőipar kirobbanó növekedése húzta, a kellemes meglepetést pedig a tavalyinál nagyobb kukorica-, napraforgó-, és szőlőtermés okozhatta. Legutoljára a 2000-es évek elején, az első Orbán-kormány időszakában volt ilyen gyors GDP-növekedés.
Pozitívak a tendenciák a munkanélküliséget illetően is, hiszen a Központi Statisztikai Hivatal közlése szerint
az idei harmadik negyedévben az állásnélküliek átlagos létszáma az egy évvel korábbihoz képest 10 ezerrel, 178 ezerre, a munkanélküliségi ráta pedig 0,2 százalékponttal, 3,8 százalékosra csökkent.
Ez a mutatószám rekord alacsony szinten áll Magyarországon és 2012 óta csökkenést mutat.
Az elmúlt napokban nyilvánosságra hozott gazdasági adatok közül egyedül az infláció alakulása mondható kedvezőtlennek: ez év októberében a fogyasztói árak ugyanis átlagosan 3,8 százalékkal magasabbak voltak az egy évvel korábbinál. Elsősorban a járműüzemanyagok és a dohányáruk ára nőtt jelentős mértékben.
A magyar gazdaság mutatói meggyőzőek a külföld számára is. A növekedési pálya egyre több beruházást vonz az országba, többek között - de nem kirárólag - olyan jelentős külföldi befektetéseket is, mint a Debrecenbe települő BMW-gyár is. Ahogy az Origo nemrégiben megírta, a nagyvállalatok beruházási kedve akkora, hogy Magyarország valódi autóipari nagyhatalommá válhat.