Mikorra lesz 400 ezer forint a nettó reálbér?
![Kézműves sajt Magyar termelői sajt Olasz recept alapján Sajt Sajtbemutató Sajtkészítés Veresegyháza sajtmanufaktúra](https://cdn.origo.hu/2023/12/3CiazUKpMwbJDSja6K6-i5W1UT18-fDgscB3XxsuyFE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhkYjk0NGFhY2JlODQwZjZhNjlkMWNmMTk0NGU3Y2Uw.webp)
A magyar kkv-k termelékenysége jelenleg háromszoros lemaradásban van a nagyvállalatokhoz vagy nyugat-európai társaikhoz képest. Ezért egy reformpályán haladva meg kell duplázni a szektor termelékenységét: a 4,8 millió forintos egy főre jutó termelési értéket 2030-ra 9,6 millió forintra kellene növelni, az exportáló kkv-k számát pedig 32 ezerről 42 ezerre.
Ez alatt a 11 éve alatt duplájára kell növelni a nettó reálbéreket is, a jelenlegi 198 ezer forintról mintegy 400 ezer forintra, ugyanis nem az olcsó munkaerővel kell versenyeznünk, hanem meg kell tartanunk a tehetségeinket.
A foglalkoztatásbővülés üteme a következő években lelassul, és helyét átveszi a termelékenység növekedése, amiben a kkv-k rendkívül fontos szerepet játszanak, hiszen a vállalatok 99 százalékát, a foglalkoztatás több mint 66 százalékát és a hozzáadott érték 47 százalékát adja ez a szektor. A kkv-k jelenleg csupán 20 százalékkal részesülnek az exportból, ami jó alapot ad a bővülésre. A kkv-szektor 94 százalékban hazai tulajdonban áll, így sokkal jobban beágyazott a magyar gazdaságban, mint a sokszor elszigetelten működő külföldi tulajdonú nagyvállalatok. Ezért is sajnálatos, hogy a szektor nemzetközi összehasonlításban gyengén szerepel: az Európai Unióban és a visegrádi országokban is sokkal kisebb a kkv-k termelékenységi lemaradása, mint nálunk.
A fejlett technológiákban lemaradásunkat olyan számokkal mérik, mint például
a kkv-k 20 százalékának nincs honlapja, viszonylag kevés kkv használ működéstámogató szoftvert, ráadásul 60 százalékuknak nincs számítógépe és internet-hozzáférése.
Egy felmérés szerint az innováció hiányának egyik oka a motiváció hiánya, a nem innováló cégek 10 százaléka érzi csak úgy, hogy innoválnia kellene, a megkérdezettek fele pedig nem is érez rá keresletet.
De más mérőszámokban is rosszabbak vagyunk például a német cégekkel összehasonlítva. Alacsony nálunk a lehetőségek felismerése, a kockázatvállalás, a technológia felhasználása, az innováció és a kockázati tőke igénybevétele. A kkv-k így kimaradnak az innovációból. Ennek felszámolása érdekében szemléletváltásra és olcsó finanszírozásra van szükség.
A Magyar Nemzeti Bank a következőket javasolja a kkv-k termelékenységének 11 év alatti megduplázása érdekében:
A témáról részletesen is ír a Növekedés.hu.