Tíz év után kiderült, mi volt az űrcsalás mögött
![El Nino](https://cdn.origo.hu/2023/12/aDZ5yybuW0MMgsk8LNNEYfhJ9YVafbLUtbKA9ciZDNQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM5ZTg4OTNhYjZlNDRhNzFiZWY1NDg3N2RiZDlhNzc3.webp)
Komoly frusztrációt okozott az amerikai űrkutatási hivatalnál a 2009-es, majd a 2011-es Taurus-rakéták csődje - írja a Quartz. A hivatal szakembereinek egy évtizedébe telt, hogy végre megnevezzék, miért volt sikertelen a rakéták hasznos terhének pályára állítása.
Mindkét kilövés hasonlóan végződött: a 29 méter magas rakéták, elhagyták a kilövőállást, ám a kritikus pillanatban, a rakétafokozatok nem váltak le, hanem a helyükön maradtak. A terven felüli súly így nem is érhette el az orbitális pályát egyik esetben sem.
A rakéták, hasznos terhükkel együtt, néhány bizonytalan repülési manőver után az óceánba zuhantak az Anktarktisz közelében.
Ezzel a hivatal két fontos műholdat is elveszített, melyek a Földről és annak kílmájáról gyűjtöttek volna adatokat.
A vizsgálatok során 2015-ben már megállapították, hogy a szatellitek sem tudtak leválni a rakétákról. Ám annak bemutatására, hogy mi is történt a két rakétával, mostanáig várni kellett.
A szakértői jelentés szerint, azok az alumínium foglalatok, amelyek a rakomány tartásáért feleltek, egy kis robbanás kíséretében kettétörtek, így nem tudták megtartani megfelelően a rakéta orrészét. A NASA mérnökei hasonló alkatrészekkel végeztek ellenőrző teszteket, és úgy találták, az azokat gyártó cég, a Sapa Profiles Inc. (SPI) a felelős érte.
A NASA szakemberei azt állítják: a rögzítőcsuklók nem állták ki az anyagpróbát, annak ellenére, hogy a vállalalat szerint azok megfeleltek a megadott kívánalmaknak.
Az űrhivatal jelentése szerint, a két hordozórakéta és a műholdak elvesztése összesen 700 millió dolláros kárt jelentett számukra - ez közel 200 milliárd forint.
Egy másik vizsgálat pedig kiderítette, hogy az SPI hamis adatokat közölt termékeikről. Volt, hogy egyszerűen kicserélték az adott alkatrész tesztelési eredményeit olyan adatokra, melyek megfeleltek a hivatali elvárásoknak, vagy anyaghibás alkatrészek mérési eredményei helyett korábban már megfelelt alkatrészek eredményeit küldték meg a NASA-nak.
A NASA az ügyészséghez fordult, annak nyomozói pedig megerősítették a gyanút, így az SPI-nek - az okozott kár tizedét sem előre összeget - 46 millió dollárt kell fizetni a hivatalnak kártérítésként. Előzőleg, 2017-ben, a cég laborigazgatóját már három év börtönbüntetésre és 170 ezer dollár kártérítés megfizetésére kötelezték hamis laborigazolások kiállítása miatt.
A büntetés megfizetése ellenére, az SPI továbbra is vitatja, hogy okozója lenne a két kilövés kudarcának.