A kormány öt év alatt 3200 milliárdot fordít a közúthálózat fejlesztésére
![Busexpo, Országos Személyszállítási Szakmai Konferencia, közlekedésfejlesztés](https://cdn.origo.hu/2023/12/Y4vllZlpvcqWMCJLsxCHGCI-ddMz7jdk8KatI2jzz-M/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2UyZDA5NjkzMDNlNDQ3Yjk4NTgzMTUzNjE1MDg3NWIx.webp)
A közlekedéspolitika aktualitásairól, a közlekedésfejlesztéssel és az autóbuszos személyszállítással összefüggő innovációkról és kormányzati intézkedésekről Érsek István közlekedési hatósági ügyekért felelős helyettes államtitkár számolt be.
A magyar közlekedési szakpolitika központi elemei a hazai piac védelme, valamint a versenyképesség erősítése.
A legfontosabb kihívásnak a közlekedési szektorban megjelenő technológiai fejlődésre való reagálást tekinti,
amelyre az államnak és a piacnak is kiemelt figyelmet kell fordítania. A kormányzat aktívan készül az automatizációra, a cél a munkahelyteremtés és a foglalkoztatás fenntartása az új technológiák nyújtotta lehetőségek között.
Az automatizáció és a mesterséges intelligencia elterjedésének hatása hullámokban érvényesül, 2030-ra várható a vezető nélküli járművek nagy számú elterjedése.
Egy felmérés szerint a munkaadók az automatizáció elterjedése ellenére 19 százalékkal tervezik növelni a munkavállalók létszámát, 64 százalék nem tervez változást, 12 százalék csökkenteni fogja míg 5 százalék nem tudja szükséges-e majd változtatnia.
A közúti úthálózat fejlesztése kapcsán Érsek István elmondta, 2024-ig a tervezett közútfejlesztési projektkeret 3.200 milliárd forint. Stratégiailag a Magyar Falu Programhoz kapcsolódó mellékutak és helyi utak felújítása, valamint a megyeszékhelyek, kiemelt térségek bekötése a gyorsforgalmi úthálózatba két kiemelten fontos terület.
A közösségi közlekedési hálózat fejlesztése kapcsán
a kormányzati intézkedések az egységes alapelvek mentén kialakított integrált megoldásokat helyezik fókuszba,
ennek a legfontosabb elemei az indokolatlanul párhuzamos kapacitások megszüntetése a vasúti és az autóbuszos alágazatokat összehangolva, a Helyközi Közösségi Közlekedési Információs Rendszer (HKIR) bevezetése, átlátható tarifa- és egy valóban utasbarát rendszer kialakítása.
Az autóbuszos közszolgáltatásban idén december 31-én járnak le a meglévő közszolgáltatási szerződések,
7 nagy és 7 kishálózat kialakítása van napirenden,
melynek eredményeként egy jól követhető és mérhető rendszert kívánnak kialakítani, ami a hazai szereplők piacon maradását és versenyképességének növelését is biztosítja. Érsek István kitért a jelenleg pilot fázisban lévő, innovatív jármű alapú iskolabusz hálózat kialakításának legfontosabb elemeire is, a szolgáltatást három tankerületben – Budapest II. kerület, Debrecen, Kecskemét – fogják tesztelni.
Az elmúlt években a turizmus folyamatos fejlődése tapasztalható, ami abban is megmutatkozik, hogy a vendégéjszakák száma az utóbbi két évben mintegy 10-10 százalékkal haladta meg az előző évit. A stratégiai ágazattá vált turizmus fejlődését fontos, hogy a közlekedési infrastruktúra is lekövesse, biztosítva ezzel a magas szintű mobilitást"
– emelte ki Guller Zoltán, a Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója.
A kormány célja ugyanis az, hogy 2030-ra Magyarország legyen Közép-Európa vezető turisztikai térsége. Ennek a célnak elérése érdekében a Magyar Turisztikai Ügynökség a fejlesztés i források hatékony elosztása mellett pontosan célzott és targetált marketingtevékenységet is folytat, marketingköltségvetésük nagy részét pedig online felületekre fordítja.
A vidéki turisztikai desztinációk fejlődése érdekében a következő évtizedben a kormányzat 828 milliárd forint forrást szán a magyar turizmus kifejezetten Budapesten kívüli fejlesztéseire.
Jelenleg a magyar GDP 11 százalékát a turizmus adja, az ágazat a magyar GDP növekedésének duplájával nő évente, s a szektor 400 ezer embernek biztosít munkalehetőséget.
A Magyarországon eltöltött vendégéjszakák száma folyamatosan növekszik, és azt szeretnék elérni, hogy a vendégek minél nagyobb számban vissza is térjenek az országba. A visszahívó vendégszeretet erősítése mellett a kormányzat és az MTÜ stratégiájának kiemelt célja, hogy a szektort fehérítése és a desztinációkat komplexen fejlessze. Ennek lényege, hogy a turisztikai térségekben gondolkodva integráltan kell fejleszteni a szálláshelyeket, a vendéglátást, a kultúrát, a programlehetőségeket, az infrastruktúrát és a közlekedést is.
Az idei kiállításon több mint 30 autóbusz, a magyar és a nemzetközi buszgyártás legújabb modelljei is láthatók voltak.