Így juthat hozzá az amerikai hadiipar legfontosabb nyersanyagaihoz
![ritkaföldfémek, rare earth elements](https://cdn.origo.hu/2023/12/jjf_iEGgOlqNiPhQ-_Ytgi4rFXWWBG3vUoMuk-ghruY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzMyM2I2MGMwYTYyOTRhMzRhOTMzNTUyOTk5MmQzOWVm.webp)
A belföldi keresletet fogja előtérbe helyezni Kína a ritkaföldfémek bányászatának fejlesztését szolgáló intézkedéseiben - ezt május végén a kínai Nemzeti Fejlesztési és Reform Bizottság szóvivője mondta, melyet a China Daily kínai pártlap idézett, a cikkel pedig egyértelművé tették, hogy Peking készen áll a fontos alapanyagokat felhasználva ellencsapást mérni az amerikai szankciókra válaszul.
Eszerint a kínai ritkaföldfém-készletet felhasználva Peking jobb alku pozícióba kerülhetne az Egyesült Államokkal szemben a kereskedelmi háborúban.
Kínában termelik ki a legnagyobb mennyiségben a ritkaföldfémeket a világon, a globális termelés mintegy 85 százaléka onnan származik. Az ásványoknak ez az összesen 17 kémiai eleme kulcsfontosságú alapanyagnak számít az elektronikai termékek, félvezetők, valamint különféle hadiipari felszerelések gyártásában.
Az Asia Times össze is gyűjtött néhány példát, ez utóbbi felhasználási területen mire mennyit kell használni ezekből a fémfélékből:
S ezek a katonai eszközök csak a főbb, látványosabb felhasználását képviselik a ritkaföldfémeknek. Maradva a hadiiparnál, ezek a nyersanyagok szerephez jutnak egyes katonai ruházatok speciális igénybevételre tervezett cipzárainak gyártásánál épp úgy, mint éjjellátó eszközök előállításánál.
A kínai fél azt közölte: Peking továbbra is hajlandó ellátni a világ piacait ritkaföldfémekkel, ugyanakkor elítéli azokat, akik a ritkaföldfémekből készült termékeket arra használják fel, hogy "visszafogják és elnyomják Kína fejlődését". A fent idézett szóvivő hozzátette: Kína továbbra is a méltányos és szabad kereskedelem alapelveihez fogja tartani magát a ritkaföldfémek exportját illetően, de "a kínai nép nem fog örülni, ha a hazájukból származó ásványokat Kína ellen fordítják".
Az USA 2016-ban 120 millió dollár értékben importált ritkaföldfémeket, 2018-ban már 160 millióért.
Ennek 80 százalékát Kínából.
A ritkaföldfémek mérgező jellege miatt a bányászat és a finomítás is veszélyes, és súlyosan környezetszennyező, ráadásul a környezeti problémák mellett gondot jelent a bányászható tartalékok mennyiségének gyors csökkenése, valamint a kitermelés nem kellő hatékonysága is - mutatnak rá a China Dailyben megjelent cikk szerzői, hozzátéve: elemzők szerint a kínai export alacsony árai nincsenek összhangban a ritkaföldfémek valós értékével.
A Saxo Bank egy friss elemzésben hívta fel a figyelmet arra, hogy Kína a ritkaföldfémeket használhatja fel az Egyesült Államok elleni válaszcsapásra, és összefüggésbe hozták ezt a találgatást azzal, hogy a ritkaföldfém-bányászattal foglalkozó ausztrál Lynas a múlt héten bejelentette, hogy amerikai partnerekkel együtt közösen termelőüzemet létesítenek az Egyesült Államokban. A Lynas a legnagyobb, Kínán kívüli, ritkaföldfém-feldolgozó vállalat a világon. A Bloomberg értesülései szerint az üzem Texasban épül meg, a cégnél pedig azt nyilatkozták, elsődleges prioritásként kezelik az amerikai hadsereg ritkaföldfém-igényének kielégítését.
Az USA kitettségét mutatja az is Kínával szemben, hogy bár Kína csak az ismert ritkaföldfém-tartalékok harmadával rendelkezik, a feldolgozásban megkerülhetetlen szereplő, írja a Reuters. Bár az amerikai hadiipar a teljes ottani szükséglet csupán 5 százalékát veszi fel, az elemzések szerint a szállítmányok elapadása a legérzékenyebben ezt a területet érintené.
Az USA-nak azonban nagy szerencséje van abban, hogy a ritkaföldfémek nevükkel ellentétben nem olyan ritkák. Szerte a világon számos helyen felbukkannak, sőt, ahogy az Origo korábban megírta, minden jel szerint Észak-Korea ülhet a világ egyik legkomolyabb tartaléka felett, melynek megkaparintása minden valószínűség szerint a jövő egyik legnagyobb geopolitikai és gazdasági kérdése lesz.
Ennek megválaszolása azonban egy ideig még biztosan várat magára.
Az USA addig máshol, Afrikában keresi az utánpótlás lehetőségeit.
A Pentagon - beszállítói ügynökségén, a Defense Logistics Agency-n (DLA) keresztül - már tárgyal egy bányavállalattal Malawiban az ottani kitermelés megkezdéséről, és egy feldolgozóüzem építéséről. Ennek elindításához a DLA illetékesei szerint is évek kellenek, ezért hasonló tárgyalásokat folytatnak egy kitermelővel Burundiban is, és néhány más helyszínen. Olyan helyeken, ahol még nincs vagy - megfelelő technológia és szaktudás híján - nem jelentős a ritkaföldfémek kiaknázása.
Egy elérhető, 2016-os jelentés szerint, a DLA a kritikusnak minősített ásványi anyagokból 1,15 milliárd dollár értékben halmozott fel tartalékokat.
A 2019-es évben pedig a lényegében a Pentagonnak dolgozó ügynökség 416 tonna ritkaföldfém felvásárlását jelentette be a piacról, amely mellé lítiumot és 40 tonna ónt is szeretne felhalmozni.
A Pentagon pedig közölte: szorgalmazza, hogy a katonai beszállítók belföldi kitermelőkkel működjenek együtt, és ezzel elősegítsék, a lényegében még csak mutatóban létező amerikai feldolgozók létesülését.
A USA Kereskedelmi Minisztériuma egyébként hasonlót fogalmazott meg friss jelentésében, sürgetve a belföldi kitermelés mielőbbi felfuttatását. A jelentés 61 különböző felhasználási területet nevezett meg, ahol nagy szükség van ritkaföldfémekre, egyúttal szorgalmazta az USA-val szövetséges országokkal való együttműködést a megoldásban, kiemelve példaként a DLA afrikai működését a beszállítói kör bővítésében.
Az Asia Times pedig arra hívja fel a figyelmet, hogy bár Donald Trump amerikai elnök és Abe Sindzó japán miniszterelnök közelmúltbeli tokiói csúcstalálkozóján nem került szóba a ritkaföldfémek kérdése, az USA és Japán vélhetően megállapodhat a jövőben annak a nagyon értékes, tenger alatti készletnek a kiaknázásáról, melynek megtalálásáról tavaly számoltak be a kutatók. Ahogy az Origo akkor megírta, az itt található készletek némelyike akár több száz évre is elegendő lehet az ipari felhasználás számára.