Csaknem kétezer milliárd dollárra nőttek tavaly a globális katonai kiadások
![katonai parádé, kína](https://cdn.origo.hu/2023/12/FdR74FgUxpIGVumgmLgnBc9iqXmnY2_RL59896ZPVXw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhkNWY1ZjdjODQ2NDRhYWFhNzFkMDM5Y2U5ZTU3MjQy.webp)
A legtöbbet katonai célra az Egyesült Államok, Kína, India, Oroszország és Nagy-Britannia költött, együtt az összes kiadás 62 százalékát.
Kína már 26. éve költött folyamatosan többet ilyen célra, mint egy évvel korábban.
"Biztonsággal kijelenthetjük, hogy a világjárványnak nem volt jelentős hatása a globális katonai kiadásokra" - mondta Diego Lópes da Silva, az intézet fegyver- és katonai kiadásokat vizsgáló programjának egyik kutatója.
Pedig az intézet tavaly éppen azt jelezte előre, hogy a járvány miatt nem várható további növekedés, a kormányok a várható gazdasági nehézségek miatt valószínűleg kénytelenek lesznek visszavágni kiadásaikat.
A világ bruttó hazai terméke (GDP) 4,4 százalékkal csökkent tavaly 2019-hez képest.
Vagyis a katonai kiadások aránya világátlagban nagyobb lett a nemzeti GDP-ken belül: 0,2 százalékponttal 2,4 százalékra nőtt.
A 2009-es pénzügyi világválság óta ez volt a legnagyobb növekedés.
A tendencia ellenére voltak olyan országok, amelyek kifejezetten a tervezett katonai kiadásokból csoportosítottak át pénzt a járvány elleni védekezésre, mint például Chile és Dél-Korea. Mások - köztük Brazília és Oroszország - sokkal kevesebbet költöttek, mint eredetileg tervezték, noha így is többet, mint egy évvel korábban.
Valamint voltak olyan országok - mint például Magyarország - amelyek "a pandémiára adott gazdasági újraindítási tervük részeként" növelték meg katonai kiadásaikat
- hangsúlyozta Lópes da Silva.
Az Egyesült Államok tavaly 778 milliárd dollárt költött védelmi célra - ami a globális kiadás 39 százaléka -, 2019-ben pedig 732 milliárdot, ami 4,4 százalékos növekedés.
A tavalyi volt a harmadik egymást követő év, amelyben Washington többet költött az előző évinél, míg korábban hét éven át folyamatosan csökkentette kiadásait.
Alexandra Marksteiner, a SIPRI-jelentés egyik készítője azt mondta: az amerikai kiadásnövekedés mögött valószínűleg az áll, hogy Washington veszélyt érez az olyan stratégiai versenytársak felől, mint Kína vagy Oroszország.
Tavaly a NATO 12 tagországa költötte GDP-je legalább 2 százalékát védelemre - amit a szervezet célul is tűzött ki tagjai számára -, míg 2019-ben csak 9 ilyen tagország volt.