2030-ra megújulhat a magyar divatipar
![Csillagjegyed alapján ez az öltözködési stílus jellemző rád divat](https://cdn.origo.hu/2023/12/3bG2h-5FOMk3987o9RbdQdB3Bk5eZCnnh0iFREtgRVc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Q4YjgwMjFjZTlmNDQzYjA4NTRjYmE5NjNhMjNmY2Y0.webp)
A közlemény szerint az MDDÜ fő célja és feladata, a hazai divat- és dizájnipar átfogó megújítása, valamint az iparágban tevékenykedő hazai és nemzetközi szereplők közötti hatékony szakmai koordináció biztosítása.
A célok megvalósítása érdekében az ügynökség egy átfogó stratégiai munkaanyagot dolgozott ki, amely idén a kormány által elfogadott hivatalos divatipari stratégiává lépett elő.
A piackutatáson, az iparági szereplőket is érintő kvalitatív interjúkon, kvantitatív kutatáson és nemzetközi szakértői elemzéseken alapuló stratégia hat fő pillér mentén tervezi az ágazat fellendítését, és kiemelt célja az iparág nemzetközi versenyképességének megerősítése - emelték ki.
A stratégia hat fő pillére a koordináció és együttműködés, a hatékony promóció és marketingkommunikáció, az eredményes kereskedelem, a minőségi és elérhető gyártás, a magas színvonalú, nemzetközi szintű oktatás, valamint a megbízható adatok és mérhető teljesítmény.
Hangsúlyozták, hogy az ágazat fejlesztése nemzetgazdasági szempontból is indokolt. A divatipar a szélesebb értelemben vett kreatívipar egyik fontos ága, amelynek jelentősége nemzetközi szinten ugrásszerűen növekedett az elmúlt évtizedek során a benne rejlő közvetlen és közvetett gazdasági lehetőségeknek köszönhetően.
Jelezték, hogy az Európai Unió ruházati exportjának éves átlagos növekedését 6,2 százalékra becsülték 2013 és 2018 között.
A divat- és dizájnipar 2021-2027-ben az új lendülettel induló európai "reindusztrializáció" egyik vezető ágazata lehet - tették hozzá.
Az MDDÜ szerint a kedvező nemzetközi működőtőke befektetési környezetet és feltételeket kínáló Magyarország számos divat- és dizájnipari beruházás célpontja, haszonélvezője lehet, ami hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatottság emeléséhez.
Kitértek arra is, a textil- és ruházati ipar exportorientált ágazat: 2019-ben a szektor teljes bevételének 81 százaléka exportból származott. A ruházati termékek gyártása esetén a legnagyobb a belföldi piac súlya.
A belföldi árbevétel körülbelül 45 százalékkal, az export árbevétel pedig 76 százalékkal nőtt 2010 és 2019 között.
Az MDDÜ 2020-ban végzett kérdőíves felmérése alapján közel 3000-re becsülhető az aktív exportáló vállalkozások száma.
A KSH szerint a divatiparban dolgozók száma 2017-ben 73 591 volt, ami 64 793 teljes munkaidős alkalmazottnak felel meg, ez az összes hazai vállalkozás által foglalkoztatottak körülbelül 2,9 százaléka.
Az MDDÜ a divatipari stratégia kidolgozása érdekében azonosította a főbb kihívásokat, amik jelenleg a ruházati iparágak versenyképességének gátját képezik.
Ezek között megemlítették az erős nemzetközi kitettséget, az exportorientáltságot, a fejlesztési forráshiányt, valamint ezen kihívások felerősödését a járvány okozta gazdasági helyzetben.
A szektor rendkívüli adottságai, valamint a gazdasági válság okozta új kihívások együttesen indokolják a divat- és dizájnipar kiemelt kezelését, amivel elérhető a magyar kkv-k versenyhátrányának csökkentése, valamint a hazai kapacitások megőrzése, és ezzel egyidejűleg a válságban keletkező, ugyanakkor beruházást igénylő lehetőségek minél gyorsabb kihasználása is.
A Nemzeti divatipari stratégia megvalósításával szeretnénk további lehetőséget teremteni a fejlődésre az ágazat szereplői számára"
- idézték a közleményben Bata-Jakab Zsófiát, az MDDÜ vezérigazgatóját.