Egyre több helyen vezetnek be extraprofitadót, van, ahol 90 százalékos különadót terveznek
![földgáz, gázvezeték, gáz, gázcső illusztráció, 2021.11.22.](https://cdn.origo.hu/2023/12/yZzuQdoGpQFkCQbDkhQxun3IQ-7TV_kFOInE0zb9NpE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2RhZWFiMjQ5ODIzMTRkZWI5MTc2NzRhZTBiMzA5Njlh.webp)
Hazánkon kívül több európai országban is extraprofitadó (windfall tax) kivetéséről döntöttek, vagy ilyen lépés bevezetését tervezik - írja a Világgazdaság.
A legújabb intézkedésekkel kezdve, múlt kedden Tinne Van der Straeten belga energiaügyi miniszter egyszeri, 25 százalékos extraadó kivetését javasolta a gáz- és áramszolgáltatókra, valamint a kőolaj-kereskedőkre. Ugyanaznap Pedro Sánchez spanyol miniszterelnök további részleteket közölt a – már korábban bejelentett – ibériai energiaipari vállalatokra kivetendő adóról, és elmondta, hogy Madrid a 2022-es és 2023-as pénzügyi év nyereségéből évente mintegy 2 milliárd euró adót szedne be. Az érintett vállalatok várhatóan azok lesznek, amelyeknek az éves forgalma meghaladja az 1 milliárd eurót, vagyis az Iberdrola, az Endesa, a Naturgy, a Repsol és a Cepsa.
Spanyolországban az olaj- és gázipari vállalatokra és a bankokra már most is magasabb, 30 százalékos társasági adókulcs vonatkozik, mint a 25 százalékos kulccsal adóztatott többi vállalkozásra, bár a különböző levonások általában csökkentik az adóalapot.
A legnagyobb uniós országok közül Olaszország volt az első fecske, amely a liberális Mario Draghi vezetésével már márciusban 10 százalékos különadót vezetett be a rendkívüli nyereségre.
Egy hónappal később 25 százalékra emelték ezt az adókulcsot, és a törvényhozók egy viszonylag nagy csoportja most ki akarja terjeszteni az adót az energiatermékekkel kereskedő bankok és brókerházak extra nyereségére is.
A legkeményebbnek eddig a május elején közölt athéni tervezet bizonyult: a jobbközép athéni kabinet a villamosáram-termelők extra nyereségét 90 százalékkal adóztatná meg. Az ebből származó bevételt a közüzemi számlák meredek emelkedésével küzdő háztartások bizonytalan helyzetének javítására fordítanák.
Két héttel később az Egyesült Királyság is előállt egy új 25 százalékos adó tervével, amelyet csak az olaj- és gázipari vállalatok nyereségére rónának ki, de az áramszolgáltatókra nem.
Az első becslések szerint az új adó 2023-ban mintegy 6 milliárd eurót hozhatna Londonnak. Az adót várhatóan akkor vezetik ki, amikor az energiaárak visszatérnek a normális szintre – mondta Rishi Sunak pénzügyminiszter, aki Boris Johnson lemondásával miniszterelnök-jelöltté lépett elő.
Az Irish Independent információi szerint Írország is beszedne mintegy 60 millió eurót az energiacégektől, sőt az adókivetés mellett a törvényben azt is megtiltanák, hogy a vállalatok a terhet a fogyasztókra hárítsák.
Az energiavállalatokra kivetett különadó nem ütközött az Európai Bizottság ellenállásába, ugyanis az EU végrehajtó szervének egy március elején kiadott dokumentuma szerint „a tagállamok megfontolhatják ideiglenes adó kivetését a rendkívüli nyereségre, és kivételesen e nyereség egy részét a fogyasztóknak juttathatják".
A pénzügyi szektor egy kicsit más tészta. Lengyelországban ugyan nemrégiben tárgyaltak a pénzügyi szektor váratlan nyereségének megadóztatásáról, ám egyelőre inkább egyfajta fenyegetésnek tűnik a lépés kilátásba helyezése. Az adót akkor vezetik be, ha a pénzintézetek nem emelik a betéti kamatokat.
Váratlan helyen találkozhatunk hasonló megfontolásokkal, mint amelyek az Orbán-kormányt vezették a bankokra kivetett extraprofitadó elrendelésekor. A Financial Times információi szerint az Európai Központi Bank (EKB) is keresi a módját, hogy az euróövezet bankjai ne profitálhassanak az utóbbi időben – különösen a járvány kitörése óta – nyújtott ultraolcsó finanszírozásból a kamatok emelkedése után.