A tiszta főzésről tartottak konferenciát néhány napja Párizsban, amely
a világ lakosságának nagyjából negyedét, 2 milliárd embert érint.
Ennyi ember él olyan háztartásban, melyben a sütést-főzést nyílt tűzhelyen oldják meg, alacsony fűtőértékű, és egészségügyi szempontból meglehetősen kockázatos, szennyező tüzelőanyagokkal.
Csak Afrikában, nagyjából 1 milliárd ember.
A szennyező főzés problémája bizonyos értelemben nagyon alattomos. A fejlettebb országokban szinte egyáltalán nincs jelen. A modern gáz- és elektromos tűzhelyek, air fryerek korában a legtöbben soha nem tapasztalják meg, milyen szemet csípő és torkot kaparó füstfelhőben elkészíteni a családi ebédet. A fejlődő országokban azonban rengetegen szenvednek ettől, akiknek nincs egyéb lehetőségük sült-főtt ételeket készíteni.
A szennyező főzés azonban ennek ellenére sem különösebben látványos vagy tapintható probléma, mert mindig csak azt érinti, aki főz (a szegényebb országokban általában a nőket és a gyerekeket). Bár rengetegen meghalnak annak köszönhetően, de csak áttételesen, később. Ezért nagyon nehéz a problémával érdemben kezdeni valamit.
Három fő pontban lehet összefoglalni a szennyező főzéssel összefüggő gondokat:
Az Origo korábban készített már összeállítást a témáról, amelyben bemutattuk, hogy globális viszonylatban mit jelent a szennyező főzés. Két számot felidézve: a 2016-os adatok szerint a világ energiaszükségletének 5 százalékát a szennyező főzési gyakorlatoknál felbukkanó tüzelőanyagokból fedezték. Az arány némileg javulhatott az eltelt években,
ám az alapvetően gyilkos gyakorlat továbbra is fennáll a világon.
A másik a halálozásra vonatkozik: döbbenetes, de a háztartásokban a szennyező fűtésnél keletkező füst egészségkárosító hatásai miatt 2,6 millió ember hal meg évente a világon.
A tiszta főzés elérése globális kihívás, s mivel Afrika Szaharától délre fekvő térségeiben él az annak hiányától érintett nagyjából 1 milliárd ember. Ezért érdemel rövid figyelmet az, hogy a május 14-i találkozó az első alkalom volt kormány- és államfőkkel illetve miniszterekkel, amelyet kifejezetten azért rendeztek, hogy elköteleződést vállaljanak a probléma megoldására a kontinensen.
A "Tiszta főzés Afrikában" rendezvényen 55 ország képviselője vett részt a világ minden pontjáról. Az országok mellett nagyvállalatok, pénzügyi szervezetek, fejlesztési ügynökségek is részt vettek az 1000 megjelenttel lebonyolított találkozón.
A találkozó egyik eredménye egy közös nyilatkozat elfogadása volt, melyhez más országok is csatlakoztak, és amelyben a résztvevők kifejezik elköteleződésüket, hogy 2024-ben fordulatot kívánnak elérni Afrikában a tiszta főzés ügyében.
A nyilatkozatot az országok sorában Magyarország is elfogadta.
A vállalások konkrét eleme, hogy a találkozón a résztvevők összesen 2,2 milliárd dollár (kb. 800 milliárd forint) pénzügyi kötelezettségvállalást tettek a tiszta főzés elérésére Afrikában.
Az IEA számításai szerint ezen túlmenően 2030-ig minden évben további 4 milliárd dollárra lesz szükség ahhoz befektetésként, hogy a Szaharától délre eső régiókban általánosan elérhetővé váljon mindenki számára a tiszta főzés.
A fejlesztési pénzeket arra fordítják, hogy tűzhelyekkel és korszerű fűtőanyagokkal lássák el az afrikai háztartásokat – azaz olyan infrastruktúrák kiépítésére, melyekkel a világ más országaihoz hasonlóan, az afrikai államokban is felszámolható az alattomosan pusztító szennyező főzés gyakorlata.