Teljesen elszigetelnek minket - morognak a nógrádiak a leállított vonatok miatt
![szellemvonat, járatritkítás, Nógrád megye](https://cdn.origo.hu/2023/12/gDnctRV7XuXvaq_EhnDk0giImKwKeXxGgKgzsQ97cP4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzE3NGM3NGQ5YzZiNjRlYjg5NzkwYTkyY2VjNWEyMDc2.webp)
"Ilyen a mesében nincs! Mennék a rokonokhoz, de reggel háromnegyed hétkor mégis kire verjem rá az ajtót? Ha meg a délutánival megyek, fél négy, mire odaérek" - panaszolta egy vonatra várakozó nő felháborodva a balassagyarmati pályaudvaron az [origo]-nak pénteken délelőtt, amikor a megritkított vonatközlekedésről kérdeztük. "Meg lehet nézni, a menetrend felét konkrétan levágták" - mutatta egy bőrönddel utazó lány az érkező és induló vonatokat soroló táblát. "Teljesen elszigetelnek minket. Azt hiszik, hogy vidéken már nem is kell élni?" - mondta egy idős nő is, aki az egyik környékbeli településről gyakran jár be Balassagyarmatra a kórházba.
A Nógrád megyei város vasútállomásán bárkit kérdeztünk, mindenki azt mondta, komoly nehézséget okoz mindennapjaikban, hogy a MÁV megritkította a vonatjáratokat. Az április 15-én életbe léptetett új menetrend több mint négyszáz járatot vont ki egyik napról a másikra a forgalomból. Az elsősorban költségcsökkentéssel indokolt döntéstől az állami cég azt reméli, hogy megszünteti a vasúti- és buszközlekedés közötti eddigi párhuzamosságokat. A MÁV honlapján olvasható tájékoztató szerint a döntést előzetes utasszámlálás előzte meg, és azokat a vonatokat szüntették meg, amelyek kihasználatlannak bizonyultak.
A legtöbb járatot az Eger és Szilvásvárad közötti vonalon törölték, ott a napi hét vonatpárból összesen egy maradt, de jelentősen megkurtították a Balassagyarmatra a környékbeli településekről érkező járatokat is: 34 vonat szűnt meg. A környékbeli polgármesterek, helyiek és vasutasok közös levélben jelezték is az államtitkárságnak, hogy nem értenek egyet a döntéssel. Kíváncsiak voltunk, hogy a gyakorlatban mit jelent az ott élőknek a járatritkítás, ezért pénteken reggel a Balassagyarmattól 22 kilométerre fekvő Drégelypalánk iskolába, munkába tartó lakóival együtt indultunk el vonattal a városba, majd próbáltunk délután visszatérni a településre.
A kocsmába mennek iskolakezdésig
Nem nagyon válogathat, aki reggel Drégelypalánkról szeretne eljutni a közeli városba. Péntek reggel hét óra előtt pár perccel a vasútállomáson vártuk a Vác felől érkező vonatot: aki munkába vagy iskolába megy, ezzel utazik. Előtte hajnalban, 4 óra 45 perckor indul az első vonat a városba, a következő viszont már negyed tízkor.
Az apró megállóhelyre a reggeli vonat indulása előtt nagyjából húsz perccel már elkezdtek megérkezni az utasok: zömében iskolások. A megközelítőleg 18 ezer lakosú Balassagyarmaton közel hétezren tanulnak, sok környező településről járnak be a diákok. A drégelypalánkiak mehetnének busszal is, de az a vonattal szinte egy időben, reggel hét óra előtt megy, a következő busz viszont csak fél tíz előtt ér be a városba, az az iskolásoknak nem jó.
A tanítás reggel nyolckor kezdődik, így a reggeli vonat pont ideális - mondta két fiú a vasútállomáson. Ha azonban elmarad az első órájuk, sokkal korábban beérnek Balassagyarmatra, mint kellene. "Ilyenkor bemegyünk a kocsmába, és csocsózunk" - mesélte már a vonaton ülve az egyik 17 éves diák. "Az igazi probléma a hazajutás: ha kettőig van órám, esélyem sincs elérni a negyed hármas vonatot, a következő pedig csak fél hatkor indul vissza" - panaszolta a vonaton egy lány, aki azt mondta, busszal azért nem tud hazamenni, mert a helyközi járat nem megy a faluja felé. A 600 fős iskolájukból körülbelül száz gyereket rendszeresen korábban engednek el a tanárok a tanításról épp a nehézkes hazajutás miatt. Másokért bejönnek a szüleik kocsival a városba, hogy ne lézengjenek iskola után órákig.
Majd nyírják a füvet
A három szerelvényből álló vonat fél nyolcra ért be Balassagyarmatra. A harminc-negyven leszálló utas gyorsan elszivárgott a pályaudvarról, ahol pár perc múlva már csak a vasutasok maradtak. A szinte teljesen kihalt pályaudvaron a napos, meleg időben a dolgozók beszélgettek, kávéztak, és ki-be mászkáltak az állomás épülete és a vágányok között. Az egy hete rájuk szakadt, két vonat érkezése közötti többórás szünetekben terveik szerint majd az állomást csinosítgatják, vagy lenyírják a füvet - mondta egyikük.
"A drága pénzen kiképzett dolgozóknak nem ez lenne a feladata" - mondta erre az állomáson egy férfi, aki korábban maga is a vasútnál dolgozott. Szerinte előbb-utóbb elküldik majd a mozdonyvezetők és a jegyszedők egy részét is, mert ha kevesebb a járat, kevesebb lesz az utas és a munka is. Hiába csökkentik a járatok számát, a költségek nagyon nagy része fix - mondta az egyik vasutas. A vasutasnak ugyanúgy ott kell lennie egész nap az állomáson akkor is, ha napi hat pár vonat van, akkor is, ha csak kettő - magyarázta.
Nem örült a járattörléseknek a pályaudvaron pékséget üzemeltető nő sem. "Egy hét alatt a harmadával esett vissza a forgalmam. Ha így megy tovább, lehet, hogy bezárom a boltot. Reggel még van egy kis forgalom, mikor jönnek be az iskolások, de délután egyre kevesebben vannak" - mondta.
Horrorvonat Budapestre
A pályaudvaron virágboltot üzemeltető középkorú nő szerint az a legnagyobb probléma, hogy megszüntették a közvetlen vasúti összeköttetést Balassagyarmat és Budapest között, ami nagyon sok főiskolásnak és egyetemistának gondot jelent. Most csak Aszódon keresztül, átszállással lehet eljutni a fővárosba. Az Aszódról Budapestig közlekedő vonatot a helyiek csak horrorvonatként emlegetik, mert mire a keleti országrészből (általában Egerből, Sátoraljaújhelyről vagy Hatvanból) Aszódra ér, annyian vannak rajta, hogy képtelenség ülőhelyet találni.
A balassagyarmati virágbolt egyik vásárlója szerint azért szüntették meg a pesti járatot, hogy "egy ilyen kis motorvonat ne járkáljon a Keletibe". "A pestiek nem szállnak vonatra, a kisparaszt meg jusson el, ahogy tud" - mondta a férfi, aki szerint nem veszik figyelembe, hogy attól, hogy vidéken élnek, "még mi is emberek vagyunk".
Buszra kényszerítik a vasutasokat
"A vonalakat úgy húzták ki aljas módon, hogy ha valaki elindul a környékre, tegyük fel, kirándulni, ugyan eljut a céljáig, de visszajönni már nehezen tud" - mondta egy helyi, korábban építészmérnökként dolgozó férfi is a balassagyarmati pályaudvaron. A járatok eltüntetése komoly gondokat okoz majd szerinte a hamarosan kezdődő érettségi szünetben is: a gyerekek nem tudnak elmenni egynapos osztálykirándulásra. "Buszokat nem fognak bérelni az iskolaigazgatók, arra nincs pénzük" - tette hozzá.
A vasúti járatok megritkításának célja a Volán-buszok "segítése és helyzetbe hozása" volt - mondta a férfi, és ebben egyetértett vele az egyik vasutas is, aki szerint "kimondottan a bérletes utasok ellen indított támadást a MÁV", őket akarják átszoktatni a buszozásra. Egyik kollégája szerint az is nonszensz, hogy a járatritkítás miatt a vidéki vasutasok is csak több óra várakozás után tudnak hazamenni vonattal, így a MÁV "buszra kényszeríti a saját vasutasait".
A helyiek szerint most még nincs nagy gond, jó idő van, akinek várnia kell a vonatra, és nincs jobb dolga, sétálhat a városban, vagy elüldögélnek a pályaudvaron, de télen ez nehéz. "A váróterem kicsi, alig lehet leülni, a mosdó sem túl hívogató, nem szívesen várakozok itt órákat, inkább beülök a gyarmati könyvtárba addig" - panaszolta a balassagyarmati pályaudvaron egy galgagutai nő, akinek ötperces elintéznivalója volt a balassagyarmati tüdőszűrőben, ennek ellenére közel négy órát töltött utazással és várakozással, mire hazajutott a 30 kilométerre levő településre. Buszra szállni nem szeret, mert Galgagután nincs kiírva a menetrend, "szájhagyomány útján terjed, mikor jön a busz. Az ember kiáll, és vagy jön busz, vagy nem".
Kevesebb járat, több kocsi
Reggel nyolctól fél 12-ig összesen két motorvonat érkezett a balassagyarmati állomásra. Négyórányi várakozás és beszélgetés után 11 óra 36 perckor a galgagutai nővel együtt felszálltunk az Aszód felé induló vonatra, hogy megnézzük, milyen a környék másik legforgalmasabb vonala a járatritkítás után. A korai időpont ellenére a vonaton utazott néhány olyan diák is, aki korábban végezett az iskolában, velük együtt összesen néhány tucatnyi utas jött össze.
Fél óra után találomra az ötödik állomáson, Nógrádkövesden szálltunk le a vonatról. A felújított, sárgára vakolt állomásépület ablakában már ott piroslottak a muskátlik. Az állomás egyik dolgozója szerint senkinek sem jó, ami történt: sem a dolgozóknak, sem az utasoknak. Gyors fejszámolás után azt mondta: 25 vonat helyett tízzel kevesebb jár. A járatritkítás ezen a vonalon azért volt indokolatlan szerinte, mert nem volt párhuzamosság, buszok ugyanis nem jártak egy időben a vonatokkal.
Utánanéztünk, hogyan tudnánk busszal visszamenni Balassagyarmatra, de a következő járat csak negyed ötkor indult a településről. Az Aszód felől érkező vonatot viszont pont elcsíptük. Rajtunk kívül hárman vártak rá az állomáson. "Mi történt, hogy három jön" - kérdezte mellettünk az egyik utas a másiktól, amikor feltűnt a vonat. A délutáni oktatásra Balassagyarmatra tartó lány kérdésünkre azt mondta: furcsa a három vagonból álló szerelvény, mert általában egyetlen kocsiból álló vonat jön.
Nem értik a szellemvonatokat
Délután fél kettő körül kezdett újra megtelni a balassagyarmati pályaudvar. A reggelről ismerős diákok már a padokon ültek, és várták a negyed hármas vonatot. "Sportnap volt az iskolában, korábban elengedtek minket, ma nem kell várni fél hatig" - mondta egyikük.
A környékbeli településekről a városba ingázók többsége bérlettel utazik. Mivel a járatokat a hónap közepén variálták át, amíg le nem jár a bérletük, akkor is inkább alkalmazkodnak a menetrendhez, ha busszal előbb hazaérnének. A Balassagyarmatot a környékbeli településekkel összekötő vasútvonalakon naponta öt úgynevezett szerelvényvonat közlekedik: ezek forgalmi okokból vándorolnak az állomások között, de utasokat nem szállítanak, és meg sem állnak az állomásokon. A helyiek csak szellemvonatnak nevezik őket, és furcsállják, hogy ha úgyis mennek valahova, miért nem viszik el az állomásokon hosszú várakozásra kényszerülő utasokat.
Vissza akarják vinni az embereket a vasútra A kormány szándékai ellentétesek Magyarország és a vidéken élő emberek érdekeivel - mondta 2009-ben Fónagy János, amikor nyilvánosságra került, hogy a Bajnai-kormány egy évvel a korábbi vonalbezárások után újabb járatok megszüntetését tervezi. Fónagy - aki most a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkára - akkor azt mondta, nagy hiba, hogy a Bajnai-kormány vasútreform címén leépítésben, megszüntetésben, költségvetési források megvonásában gondolkodik. Úgy vélte, néhány kis forgalmú vonal esetében indokolt lehet, hogy a közlekedést a Volán-társaságok vegyék át, de ezzel együtt is fejleszteni kellene a vasutat. "A kormány sürgősen húzza be a vészféket, mert a szakadékba rohan" - mondta. Az előző kormányok 2008 és 2009 között 31 vasútvonalat zártak be, a Fidesz a választások előtt azt ígérte, ezeket újra fogják indítani. Az elmúlt két évben a 31-ből 11 mellékvonalon indult újra a közlekedés, de az áprilisi új menetrend az újraindított vonatok egy részét is megszüntette. A kormány és a kormánypárti képviselők a két évvel ezelőtti álláspontjukat számon kérő kritikákra mindig azzal válaszolnak, hogy az előző kormányokkal szemben most nem zárnak be vonalakat, csak "ésszerűsítik" a közlekedést. Fónagy János szerint a járatritkítástól 8 milliárd forint megtakarítást vár a kormány. "Ezzel együtt a vasúthálózatot mindenképpen szeretnénk megőrizni, fenntartani, éppen azért, hogy a következő 5-10 évben egy remélt jobb lehetőségek közötti fejlesztésnél visszavigyük az embereket a vasútra" - mondta április elején az MTV Este című műsorában. A Bajnai-kormány többek között azért zárta be a vasútvonalakat, mert az IMF-hitel megkötésekor vállalta, hogy 80 milliárd forintot megspórolnak a közösségi közlekedésen. Az IMF még mindig nem elégedett az elért eredménnyel, továbbra is elvárják, hogy Magyarország ésszerűsítse a közösségi közlekedés, és benne a MÁV működését, és csökkentse az erre fordított költségvetési támogatást. Az Orbán-kormány már a megalakulásakor célul tűzte ki a MÁV működésének teljes átalakítását, ám az elmúlt két évben nem történtek jelentős lépések. Orbán Viktor márciusban sürgetőnek nevezte a feladatot. Az átalakítás levezénylésére május 1-től Fónagy Jánost nevezték ki kormánybiztosnak, és sajtóhírek szerint májusban lecserélik a MÁV vezérkarát, távozik a vezérigazgató és több más vezető is. |