A romák társadalmi diszkriminációját és kirekesztését, valamint az erőszakos jobboldali szélsőségességet jelölte meg Magyarországon a legfőbb emberi jogi problémaként az amerikai külügyminisztérium a csütörtökön nyilvánosságra hozott, csaknem 200 országra kiterjedő, 2011-es országjelentések az emberi jogi gyakorlatról című felmérésében.
A jelentés magyar fejezete azt írja, hogy ebben az országban "a romák elleni diszkrimináció tovább nehezítette az oktatáshoz, a munkához, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket". Az amerikai külügyi felmérés szerint megszaporodtak a jobboldali szélsőségesség megnyilvánulásai, beleértve a félkatonai szervezetek nyilvános kampányait, amelyeknek célja a megfélemlítés, valamint a roma és más kisebbségek iránti gyűlölet szítása.
Az új alaptörvénnyel és a tavaly elfogadott több mint húsz sarkalatos törvénnyel kapcsolatos amerikai külügyminisztériumi állásfoglalás szerint az igazságszolgáltatási rendszerre, a vallási szervezetekre és a médiaszabadságra vonatkozó új jogszabályok "megerősítették az aggodalmakat, amelyek szerint az új törvények a kulcsfontosságú fékek és ellensúlyok eltávolításával alááshatják az ország demokratikus intézményeit".
A jelentés a kifogásolható emberi jogi problémák között említi, hogy az általa vizsgált tavalyi évben előfordult a túlzott rendőri erőszak a gyanúsítottakkal, főleg a romákkal szemben, új korlátozásokat vezettek be a tisztességes igazságszolgáltatási eljárás terén, új törvények keltettek aggodalmat a médiahatóság jogkörével kapcsolatban, azok öncenzúrára ösztönözhetnek.
Kifogásolta az állami korrupciót, a közmédia alkalmazottainak megkérdőjelezhető elbocsátását, a nők és gyermekek ellen alkalmazott, a társadalom által elfogadott erőszakot, a nők szexuális zaklatását, az antiszemitizmust, az emberkereskedelmet, valamint a szakszervezeti és a közalkalmazotti jogokat meggyengítő törvények elfogadását. A jelentés megállapította: a kormány tett lépéseket annak érdekében, hogy bíróság elé állítsák és megbüntessék a hivatalukkal visszaélő hivatalos személyeket, legyen szó biztonsági szervekről vagy a kormányzat egyéb területeiről.
A jelentés kitért a gyöngyöspatai incidensre. Rámutatott, hogy a szélsőjobboldali csoportok folytatták a romák elleni erőszakra való bujtogatást, országszerte meneteket rendeztek, hogy megfélemlítsék a helyi roma közösségeket. Az antiszemita incidensekkel kapcsolatban megjegyezte, hogy azok száma csökkent, ám a nyilvános antiszemita kijelentések eldurvultak. Rámutatott ugyanakkor, hogy a miniszterelnök, a kormány tagjai és az ellenzéki politikusok rendszeresen bírálták a szélsőséges mozgalmakat, elítélték az antiszemita incidenseket, és részt vettek a holokauszt-megemlékezéseken.
Az államtitkár nem ért egyet
Nem értünk egyet az amerikai külügyminisztérium 2011-es országjelentések az emberi jogi gyakorlatról című felmérésének több megállapításával, mert Magyarországon nincs roma diszkrimináció, de az észrevételeket tiszteletben tartjuk - jelentette ki csütörtökön az MTI-nek New Yorkból telefonon Kovács Zoltán kormányzati kommunikációért felelős államtitkár.
Az amerikai külügyminisztérium csütörtökön hozta nyilvánosságra a csaknem 200 országra vonatkozó emberi jogi jelentését, amely romák társadalmi diszkriminációját és kirekesztését, valamint az erőszakos jobboldali szélsőségességet jelölte meg Magyarországon a legfőbb emberi jogi problémaként. Kovács Zoltán szerint az abban felvetett kérdésekről a magyar kormány folyamatos eszmecserét folytat Washingtonnal.
"A mi felfogásunkban Magyarországon nincsen roma diszkrimináció" - jelentette ki az államtitkár, aki szerint a jelentés egymástól elkülönült negatív példákat emleget, a magyar kormány pedig szisztematikus és átfogó programokkal támogatja a romák felzárkózását. Az államtitkár külön kiemelte a foglalkoztatási programokat.