A tanárok veszettül matekoznak, és átverést szimatolnak
![pedagógus életpályamodell, dühös matektanár](https://cdn.origo.hu/2023/12/FxGN04ecA1mKLE3rsMctzZGjCgFwN7ZNlpO4jZawulg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk0ZTRmMWEyOGQ2NjQyODY4NzhlZGFjNjZhZWZlMzdm.webp)
"Szeptemberben nálam még nem lesz Kánaán, talán néhány ezerrel viszek haza több pénzt, de ezért többet is kell dolgoznom. Átverés, hogy itt valami nagy fizetésemelés jön" - ismételgette beletörődő hangon Eszter, a budapesti angoltanár, amikor a pedagógusok béremeléséről kérdeztük. Eszter négy éve tanít egy fővárosi középiskolában angolt és franciát, jelenleg havi 120-130 ezret kap kézhez, mivel sokat helyettesít, szakkört tart, osztályfőnök, emellett a havi ötezer forintos cafeteriára is számíthat.
Az új életpályamodell szerint Eszter bruttó alapfizetése ugyan jelentősen, több mint hetven százalékkal emelkedik, de szeptembertől - a kormány jelenlegi tervei szerint - ennek az emelésnek csak egy részét kapja meg. A tanárnő ugyanakkor nem számíthat a helyettesítésekért és a szakkörökért eddig kapott pluszpénzre, illetve a cafeteriára sem, mert ezeket megszüntetik. "Nagyjából 130-140 ezer körül lesz a nettóm ősztől, szóval nekem nem lesz nagyon átütő ez a béremelés" - szomorkodott.
Eszter nem a kedvünkért próbálta kiszámolni, mennyit visz haza a következő tanévtől. Miután Balog Zoltán miniszter néhány hete bejelentette, hogy szeptemberben elindul az életpályamodell, és ősszel a fizetésemelés felét megkapják a tanárok, a pedagógusok számológépet ragadtak. A miniszter szerdán már azt jelentette be, hogy az emelés hatvan százalékát kapják meg a tanárok, és átlagosan 34 százalékkal növekednek a bérek, majd a következő négy évben fokozatosan emelik az összegeket. A mostani tervek szerint tehát azt a fizetésemelést, amelyet 2013 szeptemberétől törvényben rögzített a parlament, csak 2017 szeptemberétől kapják meg teljes egészében a tanárok.
"Nem nagyon beszélünk a tanáriban a fizetésről, de a múlt héten többen bent voltunk, és a matekos kollégát nyúztuk, hogy akkor most mi mennyi" - idézte fel egy budapesti magyartanár, hogyan fogadták a kollégáival az első bejelentést. A tanáriban a törvényt elemezték, a táblázatokat adogatták kézről kézre, százalékokat számítottak, és persze az igazgatót ostromolták. Az intézményvezető azonban nyugalomra intette őket, hiszen a kormány még nem adta ki a rendeletet a béremelés részleteiről. Megkérdeztük a köznevelési államtitkárságot a fizetésemelésről, annak ütemezéséről, a pontos összegekről, de nem kaptunk választ.
Több tanár is azt mondta az Origónak, sokan csalódottan fogadták, hogy az emelésnek csak egy részét kapják meg, így az ígéretekhez és a sajtóban olvasott számokhoz képest szerényebb, nettó néhány ezres emelkedésre számíthatnak. Olyan tanárral is beszéltünk, aki az új szabályok miatt meg sem érzi ősszel a fizetésemelést, mert a túlórapénz és a cafeteria kiesése miatt várhatóan ugyanannyit visz haza. Balog Zoltán szerdán azt mondta, hogy az adataik szerint 1450 olyan pedagógus van, aki nem, vagy csak minimális mértékben számíthat bérnövekedésre, a minisztérium szerint ők extrém túlórapénzt, munkáltatói többletjuttatásokat vagy jutalmakat kaptak.
Nehéz általánosítani, ki mennyire jár jól az új rendszerrel, mert a tanárok fizetése továbbra is függ a pályán eltöltött időtől, a minősítéstől, illetve a különböző pótlékok mértékétől (az osztályfőnöki, a munkaközösség-vezetői munkáért jár pótlék, illetve akkor jön némi pluszpénz, illetve ha valaki több szakon vagy hiányszakon tanít). A megkérdezett tanárok szerint azonban két változtatás biztosan fáj a pedagógusoknak: a túlórapénzek eltörlése, illetve az emelkedő óraszám.
"Igazságtalannak tartom, hogy az új rendszerben a nyakamba sózhatnak egy csomó helyettesítést, szakkört, és ugyanannyit kapok, mint az a kolléga, aki megúszásra játszik, és nem csinál semmit" - háborgott egy magyartanár. Szerinte a túlórapénz nemcsak a pluszjövedelem miatt fontos, hanem mert "az keressen többet, aki többet dolgozik".
Több tanár azt mondta, azért nem tekinti valódi béremelésnek az életpályamodellt, mert ezzel párhuzamosan a munkaidő és várhatóan a kötelező óraszám is nő. A törvény szerint a következő tanévtől a tanároknak a munkaidő nyolcvan százalékát, 32 órát az iskolában kell tölteni (eddig lényegében csak a tanórák és az értekezletek voltak kötelezőek). Az igazgatótól függ, hogy a tanórák mellett még milyen feladatot ad a pedagógusoknak. "Valaki szakkörért, helyettesítésért, más a tanáriban ücsörgésért kapja majd a pénzt" - mondta egy tanár.
A kötelező óraszám is magasabb lehet, ugyanis a jelenlegi 22-t akár 26-ra is emelheti a munkáltató, ha szükség van rá. "Nálunk főleg a tornatanárok szívják meg ezt a szabályt, mert a mindennapos testnevelés miatt egyre több óra van, de az igazgató közölte, hogy új tanárt nem vesznek fel, hanem inkább növelik a terhelést" - mondta egy gimnáziumi tanár.
Egy másik középiskolában az okozott felháborodást, hogy az igazgató közölte, a jövőre szülés miatt kieső magyartanár helyére nem kér helyettesítőtanárt, hanem az ott dolgozók óraszámnövelésével oldja meg a problémát. Többen azt is fájlalták, hogy az osztályfőnöknek és munkaközösség-vezetőknek járó kedvezmény, amely szerint eggyel csökken a kötelező óraszámuk, megszűnik. A munkaidő növekedése miatt mondta egy pedagógus, hogy "nem kell irigyelni a tanárokat, alaposan megdolgoztatnak majd minket ezért a néhány pluszezresért".
A tanárok közül többen sérelmezték azt is, hogy az új rendszerben minden két évnél régebb óta tanító tanár automatikusan Pedagógus I. kategóriába kerül. Az új életpályamodell szerint a kezdő tanárok gyakornoknak számítanak, és ők kapják a legalacsonyabb fizetést (a minimálbér kétszeresét), a régebb óta pályán lévők pedig majd négy kategóriába kerülnek: Pedagógus I. és II., Mesterpedagógus és Kutatótanár. A magasabb kategória természetesen magasabb bért jelent, egy 30 éve oktató mesterpedagógus vagy kutatótanár akár bruttó 400-500 ezer forintot is kaphat majd.
Úgy tűnik azonban, jó ideig nem találkozhatunk majd mesterpedagógussal vagy kutatótanárral, mert ezekbe a kategóriákba csak a minősítési eljárások elvégzése után lehet kerülni. Ezek legkorábban jövőre indulhatnak, és egyelőre nem tudni, meddig tartanak. Megkérdeztük az államtitkárságot, hogy mikor kezdődnek a minősítések, miből állnak, és mennyi időt vesznek igénybe, de erre sem kaptunk még választ. Hoffmann Rózsa szerdán sajtótájékoztatón azt mondta, hogy a minősítés szabályai már elkészültek, hamarosan kormányrendeletben jelennek meg.
Jelenleg az látszik, hogy 2014-nél előbb senki nem léphet a Pedagógus II. kategóriába, és csak ezután kérheti valaki a mesterpedagógussá minősítését. Ez azt jelenti, hogy hónapokig jelentősebb pénztől esnek el az érintett pedagógusok. Egy jövőre éppen 30 éve tanító tanár, aki a képesítése és a pályán eltöltött idő alapján mesterpedagógus lehetne, úgy számolt, hogy havonta nettó 100 ezer forinttal keres kevesebbet addig, amíg nem történik meg az átminősítése.