Szurkálódva zárta le az MSZP a Mesterházy-korszakot
![mszp kongresszus 2014. május 31.](https://cdn.origo.hu/2023/12/yNhE9HbXOeQ6yk2p1OH2yCSLU2VsPNdpiQy3rPvMNl0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZhY2RmMGQ3NDNlMTQ0MjNiNmVlYTMwNDVjNmY4YjM2.webp)
Némileg tisztult csak a kép az MSZP szombati választmányán arról, hogy mi lesz a párttal Mesterházy Attila lemondása után. Több, az ülésen résztvevő szocialista legalábbis így értékelte a nagyjából négyórás tanácskozást.
Ami biztos: a választmány elrendelte a teljes, alulról felfelé menő tisztújítást, július 19-re tűzte ki a tisztújító kongresszus időpontját, addig pedig Botka László választmány elnök kezébe helyezte a párt vezetését. Az ugyanakkor továbbra sem derült ki, ki lehet majd a párt elnöke, Botka László ugyanis jelezte, hogy a szegedi polgármesterség elnyerését tartja a legfontosabbnak, a másik esélyesként emlegetett Tóbiás József pedig nem szólalt fel.
A legnagyobb izgalommal több szocialista szerint Mesterházy Attila beszédét várták a résztvevők. A csütörtökön lemondott pártelnök egy motorral érkezett a székházba, és az ülés elején egy rövid, többek szerint visszafogott beszédet tartott, amelyben egyáltalán nem értékelte a választási vereségek okait, és nem magyarázkodott a lemondása miatt. Mesterházy beszédét például olyan fordulatok jellemezték, hogy az MSZP számára most négy fontos szót ajánl:
felelősség, higgadtság, fegyelem, bátorság.
A volt pártelnök emellett jelezte, hogy sok sikert kívánt a következő vezetőnek, és azt ígérte, hogy továbbra is dolgozni fog a párt sikeréért. Mesterházy szerint a legfontosabb, hogy a párt megmaradjon, és figyelmeztetett arra, hogy szerinte nemcsak a sajtó és a jobboldal "játszik az MSZP-vel", és akarja a vesztét, hanem több baloldali szövetséges is (itt ki nem mondva Gyurcsányéknak és Bajnaiéknak "szúrt oda" több szocialista szerint).
Mesterházy az amúgy nagy tapsot kapó beszéde után távozott is a teremből, nem hallgatta meg a további hozzászólásokat. Több résztvevő szerint nem is maradt le "fajsúlyos hozzászólásokról", ugyanis többen úgy értékelték, hogy az ezután következő négy órában "unalmas, kevés izgalmat tartogató" beszélgetés kezdődött, amelyre az előző, az áprilisi választás után tartott ülésen tapasztalt parázs hangulat egyáltalán nem volt jellemző.
Ennek az volt a legfőbb oka, hogy sem a Mesterházyt támogató politikusok (Harangozó Tamás, Velez Árpád, Lukács Zoltán, Veres Gábor), sem a pártelnököt korábban vehemesen kritizáló MSZP-sek (Lendvai Ildikó, Braun Róbert) nem szóltak hozzá a vitához. Az egyetlen Mesterházy támogatójának számító politikus, aki felszólalt, Gúr Nándor alelnök volt, aki lényegében arról beszélt, hogy a pártnak nem szabad rágódnia a történteken, "dolgoznia kell" mindenkinek.
"Az MSZP, ha aludt is, felébredt" - szocialisták a választmányi ülés után
A felszín alatt lappangó feszültséget ugyanakkor jól jelezte az a jelenet, amelyet többen is elmeséltek az Origónak. Gőgős Zoltán korábbi képviselő élesen bírálta Kovács Lászlót amiatt, hogy az EP-kampányban részt vett egy DK-s fórumon, és kampányolt a DK-nak. (A győri fórumról mi is beszámoltunk.) Kovács ezután szót kért, és hosszas magyarázkodásba kezdett, hogy ugyan a győri DK meghívására érkezett a fórumra, de közös rendezvényt tartott a két párt, és ő az MSZP listáját népszerűsítette. Kovács jelezte, hogy azt a korábbi nyilatkozatát is félreértették, hogy pártelnöknek jelentkezett volna.
Kovács után következett Gúr Nándor, aki a fentebb már említett gondolatai mellett, odaszólt Kovácsnak is. Gúr többek szerint olyasmit mondott:
"szánalmas volt a magyarázkodásod, Laci".
Ekkor hangosan felhördültek többen a teremben, és valaki hangosan azt kiabálta: "Nándi, ezt azért hagyd abba!". Ezen kívül azonban a két tábor közötti feszültségre semmi nem utalt.
Két felszólalást emelt ki több szocialista az ülésről. Kunhalmi Ágnes, akinek nagy esélye van, hogy megválasszák a párt budapesti elnökének, először megköszönte Mesterházynak, hogy együtt dolgozhattak, de jelezte, nem mindig értettek egyet a politikai kérdésekben. (Kunhalmi elnökségi tag volt, rajta és Gúr Nándoron kívül senki más nem is szólalt fel az elnökségből.)
Ezután Kunhalmi két dologra figyelmeztette a választmányi tagokat. Egyrészt arra, hogy senki ne feledje, következik az önkormányzati kampány, és fontos tárgyalások várnak a szocialistákra a DK-val és az Együtt-PM-mel. Kijelentette, hogy velük az MSZP "magát nem feladva fog együttműködni". Másrészt Kunhalmi arra kérte a szocialistákat, hogy fejezzék be a "generációs populizmust", vagyis hogy az életkor alapján ítélik meg egymás teljesítményét és képességeit.
Többen kiemelték Hiller István volt pártelnök beszédét, akiről az elmúlt napokban elterjedt, hogy ismét a párt élére kerülhet. Hiller egyértelművé tette, hogy nem kíván elnök lenni, a párt vezetésében, újjáépítésében, "a szellemi építkezésben" azonban szívesen vállal szerepet. Mivel ezután a választmány jogköreinek megerősítéséről beszélt, többen úgy értelmezték a szavait, hogy "Hiller bejelentkezett választmányi elnöknek".
Ez azért teremt érdekes helyzetet, mert jelenleg Botka a választmányi elnök, és ha nem vállalja a párt elnöki posztját, esetleg Hillerrel kellene megküzdeni a választmányért. Márpedig Botka az ülés végén tartott beszédében nem örvendeztette meg a támogatóit. Botka ugyanis csak annyit mondott, hogy vezetői szerepet fog vállalni, de nem részletezte, hogy pontosan milyet.
A szegedi polgármester ráadásul megjegyezte, hogy szerinte ez a döntés
"nemcsak Botka László-kérdés",
mérlegelni kell azt is, hogy a jelenlegi helyzetben elengedhetetlenül szüksége van az MSZP-nek arra, hogy megnyerjen egy nagyvárost. Márpedig ha Botka pártelnök lesz, fel kellene adnia Szegedet, és így nyilván kisebb lenne az esélye ott nyernie egy MSZP-snek.
A döntésre Botkának kevés ideje maradt. Az elnökjelölteknek ugyanis a jelöltséghez háromezer aláírást kell gyűjteniük a tagoktól személyesen, vagyis sürgősen el kell kezdeni az országjárást. Ugyanez vonatkozik Tóbiás Józsefre is, ha elnöki tervei vannak, neki is nyilvánvalóvá kell ezt tennie a következő napokban. Az MSZP következő vezetését két évre, 2016-ig választják.
Tóbiás vezeti átmenetileg a frakciót
Csak a július 19-ei tisztújítás után lesz vezetője az MSZP parlamenti frakciójának, addig általános frakcióvezető-helyettesként Tóbiás József irányítja a képviselők munkáját. Erről maga Tóbiás József beszélt szombaton újságíróknak a párt választmányának ülése után. Megegyezés van arról, hogy a frakcióvezető személyéről az országos elnökség dönt a megalakulását követően - közölte a politikus.