Pár százan akarták Orbán Viktort elküldeni
![tüntetés gyülekezés korlátozása ellen fáklya](https://cdn.origo.hu/2023/12/JtnNPESQS5KiTtsI7iyN1--tWVfh3NvYt3bMDAVuN0E/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FiNzJmNThjZTQxNDRjYTdiZjAyYzU5MDVkNDg1YTgx.webp)
A gyülekezési szabadság korlátozása ellen tüntettek Budapesten, a Kossuth téren. A megmozdulást a Facebookon szervezték, két eseményt is létrehoztak, itt és itt lehetett csatlakozni. A közösségi oldalon több ezren jelezték előzőleg, hogy elmennek tiltakozni a szóban forgó jogszabály módosítása ellen.
A létszám az előzetes várakozásokkal ellentétben nagyon csekély volt, helyszíni tudósítónk beszámolója szerint mindössze pár százan lézengtek a Parlament épülete előtt.
A tüntetés szervezői azonban a kormányváltó hangulatra nem panaszkodhattak. A néhány száz fős tömeg folyamatosan az „Orbán takarodj!” rigmust skandálta. A kormány munkájára utalva pedig az egyik transzparensre például azt írták, hogy „Rablóbanda gazdagodik, szegény magyar nyomorodik!”.
A demonstráción több mozgalom, szervezet és politikai párt zászlói is feltűntek. A tömegben a Szolidaritás zászlóit, valamint magyar nemzeti és uniós lobogókat is lehetett látni. A helyszínen tartózkodó kollégánk elsősorban a Demokratikus Koalíció táborát erősítő szimpatizánsokkal találkozott.
Az elmúlt időszak kormányellenes tüntetéseivel ellentétben a DK-sokat most szívesen fogadták.
A rendezvényen a Fehér Kendő Mozgalom, az Európa Csoport és az Antifasiszta Hálózat aktivistái mondtak beszédet. A demonstráción többek között felszólalt Szabó Gábor „Tuareg” blogger is, aki hat pontban fogalmazta meg, hogy hogyan váltaná le tavasszal az Orbán-kormányt.
A gyülekezési jog
A gyülekezési jog a kötelezően biztosítandó alapvető emberi jogok közé tartozik, amit a Magyar Köztársaság Alkotmánya véd. Az egyesülési jog, a szabad gondolatközléshez, illetve véleménynyilvánításhoz való jog, a gondolatszabadsághoz való jog, a lelkiismeret-szabadsághoz való jog, a vallásszabadsághoz való jog és a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai mellett a kollektív szabadságjogok része a gyülekezési jog is, tehát a polgárok valamely közössége gyakorolhatja. Sem az államnak, sem másnak nem áll jogában megakadályozni a különböző célokkal létrehozott közösségek létezését és működését, illetve a polgárok kapcsolatba kerülését az adott közösségekkel. (Forrás: Wikipédia)
A tüntetésen elhangzott, hogy március 15-én százezres nagygyűlést tartanak, ahol közfelkiáltással átmeneti kormányt választanak. A megmozdulásra elment egyébként Bokros Lajos is, a Modern Magyarország Mozgalom Párt elnöke, a baloldal korábbi főpolgármester-jelöltje is.
A megmozdulás végén, fáklyákkal a kezükben alkottak élőláncot a Parlament épülete előtt a demonstrálók, akik ezzel – ahogyan mondták – a Nemzet Főterét védték meg szimbolikusan, majd letették a Kossuth téri demokrata esküt.
A tüntetők, akik magukat „Orbán-űzőknek” nevezték január 24-re újabb demonstrációt hirdettek. A rendezvény rendbontás nélkül ért véget. A fővárosi demonstrációval egy időben Pécsett is tüntettek.
Annak, hogy végül kevesen mentek el, feltehetően az lehet az oka, hogy L. Simon László a Miniszterelnökség parlamenti államtitkára a napokban közölte, hogy a kormány nem gondolkodik a gyülekezési törvény módosításában, különösen nem a gyülekezési jog szűkítésében. Ezt arra utalva mondta, hogy előzőleg Gulyás Gergely, a parlament alelnöke a Népszabadságnak adott interjújában a gyülekezési törvény esetleges módosításáról beszélt. A részletekről bővebben korábbi cikkünkben olvashat.