Merkel nem viszi el a forradalmat Magyarországra
![merkel látogatás Orbán Viktor; MERKEL, Angela Budapest, fogadja a hivatalos látogatáson Budapesten tartózkodó Angela Merkel német kancellárt a Parlament főlépcsőjénél 2015. február 2-án.
MTI Fotó: Illyés Tibor](https://cdn.origo.hu/2023/12/1RLkscCiMcNHogyJ1My_nxTk-u0ySwjis9o3TAkCLaY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYxODE3NWFhYmM4ZDRhMDViOTZmM2ZjMzI0NDE0ZWZj.webp)
A FAZ az online kiadásában közölte Stephan Löwenstein tudósítását a vasárnapi budapesti tüntetésről „Kancellár asszony, ez nem vicc!” címmel.
A szerző szerint a demonstráción éppen annyira egyértelműen jutott kifejezésre a kívánság az Orbán Viktortól való „megszabadulásra”, amennyire bizonytalan maradt „a célhoz vezető út” felvázolása. Orbán ellenfelei számára jelenleg az egyetlen elérhető cél a kétharmados parlamenti többség megtörése, de ez is „inkább csak taktikai és nem stratégiai” cél.
A szerző szerint vannak ugyan tüntetők, akik szerint csak egy forradalom hozhat változást, a Kossuth téren rendezett demonstráció alapján viszont nem úgy tűnik, mintha forradalom készülődne, hiszen „polgári habitusú” emberek gyűltek össze, akik gondosan betartották a fűre lépni tilos feliratú táblák figyelmeztetését, és „valószínűleg Angela Merkel kancellár sem viszi el a forradalmat Magyarországra”.
A Die Welt „Orbán Viktor Kelet és Nyugat között lavírozik” című cikkében Boris Kálnoky úgy vélte, hogy Magyarország a következő hetekben „egy Oroszországgal folytatott új, nem is annyira hideg háború frontjai közé kerül”.
A szerző szerint Merkel és Vlagyimir Putyin orosz elnök látogatásának időpontja Magyarország „Kelet és Nyugat közötti kötéltáncának jelképe”, hiszen Orbán Viktort Putyin „egyik legszorosabb európai szövetségeseként tarják számon”, bár a kormányfő magát „hídépítőnek” tartja. „Kérdés, hogy meddig lehet folytatni ezt a lavírozást.”
Kálnoky emlékeztetett arra, hogy Orbán ugyan elmélyítette az Oroszországhoz fűződő gazdasági kapcsolatot, de „állandóan ügyelt arra, hogy ne lépje át a határokat: a szakítást az EU-val elkerülte”, így arra lehet számítani, hogy a kancellár látogatása idején „barátságosan mosolyog, egyetért a Moszkvával szemben megfogalmazott bírálatokkal, de végül mégiscsak a saját irányvonalát követi majd”.
A kancellár látogatása az Oroszországgal és Törökországgal folytatott politika iránti magyar szolidaritás biztosítását célzó erőfeszítésként is értendő, ennek sikerét pedig az „útitáska tartalma” is befolyásolhatja, és míg Putyin várhatóan „csábító ajándékokkal” érkezik majd Budapestre, Merkel vélhetően csak „figyelmeztetéseket” ad át vendéglátójának – írta a Die Welt szerzője.
Az írás a Die Welt online kiadásában Merkel és Putyin Orbánért verseng címmel jelent meg.
A Spiegel Online Keno Verseck „Gyáva keleti politika” című írását közölte, amely szerint Merkel látogatása „meglepő váltás” a Magyarországgal folytatott politikában, hiszen az utóbbi években nemigen akadt uniós kormányfő, aki felkereste Orbán Viktort, és eddig a kancellár is „határozottan elutasította” a budapesti vizit gondolatát.
A váltás háttere Orbán „hintapolitikája” Oroszország és az EU között. A keleti nyitás politikájával összefüggésben Brüsszelben attól tartanak, hogy Budapest megbénítja a közösség Moszkva elleni szankciós politikáját.
A ZDF „A kancellár nehéz budapesti látogatása” címmel közölte Stephan Merseburger összeállítását, aki kiemelte, hogy Magyarországon „a fiatalok dühösek, a polgárok Oroszországtól tartanak, és a kormányra a korrupció gyanúja vetül”, Merkel így egy „forrongó országban” tesz látogatást.
A Financial Times brit gazdasági, politikai napilap európai kiadásának írása szerint Merkel és Putyin látogatásával a figyelem középpontjába került a Kelet felé forduló magyar külpolitika.
A lap úgy véli, a német kormányfő nyilvánosan óvatos lesz a bírálatokkal, mert meg akarja tartani Magyarország támogatását az Oroszországgal szemben elrendelt uniós szankciókhoz, amelyek egyik legélénkebb bírálója az EU-ban a magyar miniszterelnök, aki annak ellenére szoros kapcsolatot ápol Putyinnal, hogy az unió vezetői úgy határoztak, nem tartanak rendszeres, kétoldalú csúcstalálkozókat orosz vezetőkkel, és aki 10 milliárd eurós együttműködést írt alá az orosz elnökkel a nukleáris együttműködés terén.
A Financial Times megjegyzi, hogy a miniszterelnök finomított retorikáján, amikor pénteken arról beszélt, hogy szükséges az egységes uniós fellépés, nem ítéli el a szankciókat, de úgy véli, hogy nem szolgálják Európa érdekeit.
„Merkel látogatása az Európa-elleneseknél” címmel közölt véleménycikket a Der Standard című osztrák liberális napilap hétfőn.
A szerző szerint Németországnak mint az Európai Unió vezető tagállamának kötelessége arra figyelni, hogy Európa-ellenes erők ne vessék meg a lábukat a kontinensen. A cikk írója úgy véli, erre pont jó alkalom Angela Merkel német kancellár látogatása Budapesten, ahol az Európa-ellenes modellt már illiberalizmus néven emlegetik.