Trükközéssel vádolja a kórházakat az államtitkár
![Azt hitte, csak meghúzta a vállát, de kiderült, rákos, váll, rák, betegség, halál, Jack Wells, röntgen, orvos, kórház](https://cdn.origo.hu/2023/12/ocVAJjJ5UDWugfC1IFbjBiMhzW7fXzn5IDooV3kAsz4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAxZGNkZmMzMjZmYzQxNGVhZmFlOTkxN2UzZDJjMzRl.webp)
Nem hozott végleges megoldást a kórházi tartozások nyár eleji konszolidációja, továbbra is az év végi egészségügyi kassza kisöprésében bíznak a beszállítók.
Jelenleg mintegy 45 milliárd forintra rúg a kórházak tartozása a beszállítók felé
– figyelmeztetett nemrég a Magyar Orvostechnikai Beszállítók Szövetsége (MOBSZ).
A kórházi adósságrendezésre és konszolidációra június elejéig kifizetett 60 milliárd forint szükséges lépés volt a beszállítók, így az egészségügyi ellátórendszer életben tartására – mondta Csipő Georgina, a MOBSZ projektfelelőse. Az Origónak nyilatozva aggasztónak nevezte, hogy
az adósság már most jelentős mértékben újratermelődött,
és a konszolidáció szinte csak csepp volt a tengerben.
Nem cáfolta az adósság újratermelődését az Origo kérdésére az egészségügyi államtitkár, ám sajátos magyarázattal állt elő az okokat illetően.
Ónodi-Szűcs Zoltán szerint az intézmények egy része megpróbálja az adatait kozmetikázni.
Nagy adósságállományról számolnak be, miközben jelentős készpénzállományt halmoztak fel, mert nem fizették ki a számláikat – mondta az államtitkár.
Ezt az államtitkár szerint a kórházak azért teszik, mert arra számítanak, hogy egy év végi kasszaseprés során a pénzfelosztást mindig az adósságállomány alapján állapítják meg.
A kórházak jobbá akarják tenni a saját pozíciójukat
az év végén esedékes egészségbiztosítási kassza maradványösszegeinek szétosztásakor, ezért ezzel a taktikával élnek" – mondta Ónodi-Szűcs Zoltán.
A Magyar Kórházszövetségnél nem kívánták kommentálni az Origónak az államtitkár kijelentését, és az általunk megkeresett kórházigazgatók sem akartak névvel nyilatkozni. Név nélkül viszont
több intézményvezető is felháborodott, mondván: nem tudnak pénzt spájzolni a kórházak.
Egyszerűen nincs annyi pénzük, hogy félretegyenek belőle – mondták.
Lehet, hogy van három-öt olyan intézmény, amely ezt meg tudja tenni, de a másik 140 biztosan nem"
– állította több kórházigazgató is. Azt is elmondták, hogy a kórházi adósságállomány újratermelődése a rendszerbe kódolt tény, hiszen 2010 óta minden drágult, miközben a jövő évi központi költségvetésben az ideinél is kevesebb pénz van az egészségügyre.
Ha nem nyúl a kormány az egészségügy szerkezetéhez, nem változik a struktúra, a működés, illetve nem csökken az ellátandó feladat, akkor az adósság nemhogy fogyni nem fog, de tovább nő – mondta az Origónak Kincses Gyula. A fül-orr-gégész szakorvos tudja, miről beszél, hiszen több egészségügyi reform születésének és halálának is szemlélője volt.
Orbántól Gyurcsányig adott tanácsot
Kincses Gyula ugyanis 2001-ben az Egészségügyi Minisztérium reformügyekért felelős miniszteri biztosaként az Orbán-kabinet főtanácsadója volt. Majd a Medgyessy-kormány szaktárcájának tanácsadója lett. Később, 2007-2008 között a Gyurcsány-kormányban vállalt egészségügyi államtitkári posztot. Ez előtt, és utána az Egészségügyi Stratégiai Kutató Intézet főigazgatója volt.A szakember úgy véli, mivel a kórházi struktúra változatlan, a kiadások 80 százalékát kitevő állandó költségek is maradnak. Ami az Ónodi-Szűcs Zoltán által említett "trükközést" illeti,
Kincses szerint az intézmények nem tudják eldugni a pénzt,
mert annak nagy része – a költség 60-70 százalékát kitevő bérek például – az államkincstáron keresztül megy, át se folyik a kórházakon.
Kincses szerint az ellátórendszer átalakítása azért is nehéz, mert a helyi politikai elit mindig ellenáll a racionalizálásnak, és mert
pártfüggetlen tény, hogy az emberek nem szeretnék, ha a lakóhelyükön bezárna a kórház, még akkor sem, ha rossz körülmények között működik.
A tapolcai időközi választáson fontos kampánytéma volt a 2012-ben bezárt kórház ügye – emlékeztetett az orvos.
Az egészségügyi ellátórendszer eladósodásának érdekes részlete, hogy még a nyáron az adósság egy részét a kórházaktól átvevő intézmény,
az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (ÁEEK) is adósságot adósságra halmoz.
A Magyar Államkincstár havonta közzétett statisztikái szerint az ÁEEK-nak szeptemberben még csak 177 milliós, októberben már 402 milliós tartozása volt.
Eközben ez az az intézmény, amely az egészségügyi államtitkárság Origónak küldött tájékoztatása szerint "kórházfenntartóként számos eszközzel igyekszik lassítani az egészségügyi intézmények tartozásállományának növekedési ütemét". Az ÁEEK szakmai segítséget is nyújt a kórházmenedzsment számára a helyzet kezelésében, a folyamat lefékezésében – tették hozzá.
Abban, hogy a nyár elejei, 90 milliárdosra becsült kórházi adósságállomány a csúszva megkapott 60 milliárdos konszolidációs csomag ellenére is megint 45 milliárd forintra hízott, szerepet játszhat az is, hogy nem valósult meg semmi abból a racionalizálási tervből, amitől takarékosabb működést vártak.
A racionalizálási tervet tavasszal még az azóta posztjáról távozott államtitkár, Zombor Gábor jelentette be. Mint arról akkor az Origo beszámolt, a kalandos életű Zombor-csomag része nem csak a nyári adósságrendezés volt. A koncepciónak az ellátórendszer átalakítása, a gyógyító kapacitások megyénként történő újraosztása, vagyis éppen
egy olyan új működési modell is része volt, amelytől az adósságspirál megállítását várták, ám erről azóta nem hallani.
Ónodi-Szűcs Zoltán óvatosan nyilatkozik ebben a kérdésben, bár azt mindannyiszor megjegyzi, hogy nem kell intézménybezárással számolni. Újonnan kinevezett államtitkárként Ónodi-Szűcs októberben a Magyar Időknek azt mondta,
kórházat nem fognak bezárni, de a működést a lakosság igényeihez alakítják,
és minden, a betegellátáshoz szorosan nem kapcsolódó tevékenységet leválasztanak róluk.
500 milliárd jutott az ágazat fejlesztésre
Az elmúlt öt évben a kormány ötszázmilliárd forintot fordított egészségügyi fejlesztésekre - mondta az Emmi parlamenti államtitkára hétfőn. Rétvári Bence jelezte: a pénz jó része vidéki kórházakhoz jutott, abból 322 milliárd forintot kórházfejlesztésre, több mint 100 milliárdot pedig eszközbeszerzésre fordítottak.
Az államtitkárság tervei szerint az egészségbiztosítási kassza év végi maradványából lesz kórházi adósságrendezés, de a mértéke nem éri majd el a korábbit – ezt az egészségügyi államtitkár jelentette be nemrég. Eközben egyébként nem tudni, hogy a nyári adósságátvállalás pontosan mely kórházakat és milyen összegben érintett.
Az Origo hiába kérte ki a szaktárcától, hogy melyik intézmény mennyi pénzt kapott ebből a keretből, csaknem két hete várjuk a tételes választ, még nem kaptuk meg.
Az év elején még az egyik legeladósodottabbnak számító intézménynek, a Honvédkórháznak (MH Egészségügyi Központ) biztosan jutott a pénzből. Hiszen míg az intézmény tartozása idén februárban 4,49 milliárd forint volt, addig a Magyar Államkincstár legfrissebb összesítésében szereplő októberi adat náluk már csak 2,76 milliárd.
A legnagyobb adósságot felhalmozó egészségügyi intézmények
Egészségügyi intézmény | Októberi adósság (millió forint) |
Honvédkórház (MH Egészségügyi Központ) | 2763 |
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház-Rendelőintézet | 1891 |
Szent Borbála Kórház | 1830 |
Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórház | 1688 |
Békés Megyei Pándy Kálmán Kórház | 1573 |
Péterfy Sándor Utcai Kórház-Rendelőintézet és Baleseti Központ | 1539 |
Szabolcs-Szatmár Bereg Megyei Kórház és Egyetemi Oktatókórház | 1423 |
Petz Aladár Megyei Oktató Kórház, Győr | 1307 |
Zala Megyei Kórház | 1189 |
Kenézy Gyula Kórház és Rendelőintézet | 1115 |
Csongrád Megyei Dr. Bugyi István Kórház | 1113 |
Tolna Megyei Balassa János Kórház | 1065 |
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház | 992 |
A kórházak eladósodottságán
már az orvostechnikai eszközök áfájának 5 százalékra csökkentése is sokat segítene.
Az orvostechnikai beszállítók szövetsége szerint elgondolkodtató, hogy miközben a gyógyszerek áfakulcsa 5 százalékos, egy életmentő ballonpumpa, a beültethető defibrillátor vagy a szívkatéter a 27 százalékos áfakörbe tartozik.