Könnyebben hosszabbíthatnak jogosítványt a hallássérültek
![fül, hallás, hallókészülék](https://cdn.origo.hu/2023/12/SzYVQd3tU3zlGMeu-KeHyh019GEHizAk1b6eAAoLEVg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JkYzdlMzcxNTc0ZjQ0MDg4MjQwYTE5ODZiNjlhYzEw.webp)
Ladányi Márta kifejtette: az eddigi gyakorlattal ellentétben a siket és nagyothalló autóvezetőknek a januárban életbe lépett módosítást követően
nem kell minden jogosítványhosszabbításkor külön szakorvosi vizsgálatokra és az orvosi rehabilitációs bizottság elé menniük.
Ha a fogyatékkal élő hitelt érdemlően bizonyítani tudja, hogy állapotában változás nem következett be, az orvosnak mérlegelési joga lesz a jövőben, de kötelezően nem kell elrendelni külön a rehabilitációs bizottság vizsgálatát - fejtette ki a helyettes államtitkár.
Hozzátette:
az orvosi rehabilitációs szakbizottság előtti megjelenés csak a jogosítvány megszerzésénél kötelező.
Tapolczai Gergely, a Fidesz országgyűlési képviselője a sajtótájékoztatón azt mondta, 2009-ig több ezer hallássérült kaphatott jogosítványt, azonban az akkori szocialista vezetésű államtitkárság úgy módosította volna a rendeletet, hogy aki hallássérült, az alkalmatlan a vezetésre. Ennek a rendeletnek a hatályba lépését sikerült felfüggeszteni 2010-ben - mondta.
A képviselő jelezte, hogy a legutóbbi módosítás után "változás állt be az orvosok hozzáállásában", és egyre nagyobb számban vonják vissza a siketektől és nagyothallóktól a jogosítványt a rehabilitációs vizsgálaton, vagy nem hosszabbítják meg az okmányhoz szükséges egészségügyi alkalmasságot.
Tapolczai Gergely kiemelte, hogy a hallássérültek semmilyen felmérés szerint sem okoznak vagy szenvednek el több balesetet, mint ép társaik. A jogosítvány sokak számára a mindennapi életet teszi könnyebbé és ezért üdvözlik a mostani módosítást.
Kérdésre válaszolva a politikus elmondta, havonta 5-6 panasz érkezik a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségéhez a gépjárművezetői engedélyhez szükséges egészségi alkalmassági vizsgálattal kapcsolatosan.
Tapolczai Gergely felidézte, Magyarország 1967-ben az első európai országok közé tartozott, ahol engedélyezték a siketek és nagyothallók jogosítványszerzését. Az úttörő ebben a hallássérült Vertner Györgyné Ivánkai Mária asztaliteniszező volt, akit azóta a nemzet sportolójává választottak.
Magyarországon a népesség öt százaléka vallja magát fogyatékkal élőnek, közülük 71 ezren siketnek és nagyothallónak.