A munkavállalókat védi a túlórára vonatkozó törvénykönyv módosítása
![Kósa Lajos interjú portré Kósa Lajos interjú, portré](https://cdn.origo.hu/2023/12/3M-w0AMXCcjO5tn3YUIMi9Gz60A5mK0jS0sOYGfVD5M/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2NkZDE5ODA2MjJlZjQ5ODc4YTQxMTRjZDEyM2NiZGI3.webp)
Kósa Lajos elmondta, hogy szó sincs arról, hogy mostantól kiszolgáltatottá válik bármelyik munkavállaló, a rendkívüli munkavégzés idejének elszámolásán akarnak változtatni, de ez nem azt jelenti, hogy kötelező lesz a túlórák új típusú elszámolása.
Szerinte a dolgozók alkupozíciójuk fog erősödni a vállalkozásokkal szemben, és nem kerülnek rosszabb helyzetbe a munkaidő-szervezésre vonatkozó szabályozás tervezett módosításával.
Mint mondta, több európai országban, például Szlovákiában is alkalmazzák a rugalmasabb munkaidő-szervezést.
A jelenlegi tervezet arról szól, hogy januártól a jelenlegi 250 óráról 400 órára növelnék az egy évben elrendelhető rendkívüli munkaidő, tehát a túlórázás maximális mértékét a versenyszférában. A javaslat a jelenlegi egy helyett hároméves időszakra tenné lehetővé a munkáltatók számára, hogy a túlórák díjával és a szabadnapokkal elszámoljanak az alkalmazottaik felé. Kósa Lajos világossá tette, hogy a törvénymódosítás nem tenné kötelezővé ezt az elszámolást, csak lehetőséget adna rá,
mert vannak olyan iparágak, ahol a versenyképesség ezt kifejezetten megkívánja.
Mint elmondta, ez tulajdonképpen egy adminisztratív korlát lebontását jelentené, melynek az a célja, hogy
aki többet szeretne dolgozni, az többet dolgozhasson a törvényi előírásoknak megfelelően.
Ez az elképzelés beleillik abba a foglalkoztatási irányba, amelynek az a célja, hogy a kormány törekszik a teljes foglalkoztatottság elérése felé. Ennek példája a korábban létrehozott nyugdíjas-szövetkezetek vagy az idősek foglalkoztatást megkönnyítő intézkedés. A tervezet csak arról szól, hogy
lehetőség lesz a többletmunkára, amellyel, ha a dolgozók nem kívánnak élni egy-egy területen, senki nem kötelezi rá őket, csak akkor, ha a kollektív szerződésük ezt rögzíti
– fejtette ki a képviselő, majd kiemelte, hogy az új szabályozással nagyobb esély lesz arra, hogy a munkavállalók jobb körülményeket vagy magasabb bért alkudjanak ki maguknak.
Elmondta még a munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó cégekkel kapcsolatban, hogy a cégek számára minimum kölcsönzési díjat tervez a kormány megállapítani, amely egyrészt a legális foglalkoztatást erősítheti, másrészt megelőzheti, hogy cégek menjenek csődbe a túl alacsony áron vállalt szolgáltatásaik miatt.