Szijjártó Péter: Magyarország és Szerbia is csak nyert a vajdasági gazdaságfejlesztési programmal
![SZIJJÁRTÓ Péter](https://cdn.origo.hu/2023/12/klpRFMtcDysrEJmtQfk_j5fZfK1Q36qDDrXBvAiZTK4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU3ZjBmZTA0MGE3NTRmOTA4NDJkN2NjYjlhZjQ2MWI1.webp)
Szijjártó Péter kiemelte, hogy a magyarok esetében a nemzethatárok és az országhatárok nem esnek egybe,
ebből fakadóan a magyar kormányzati politikának a fókuszpontjában a nemzetpolitika kell, hogy álljon, és a kormányzati stratégia egyik sarokpontja a nemzetpolitika kell, hogy legyen.
A magyar nemzetpolitika alapvetése, hogy nem Budapestről akarják megmondani, mi a jó a határon túli közösségnek, a nemzeti közösségeket helyben kell megerősíteni, rájuk erőforrásként tekintenek, amelyek kapcsolatot képeznek az anyaország és a szomszéd ország között - közölte Szijjártó.
Kiemelte, ezen pontok mentén jártak el a vajdasági magyar politikai stratégia összeállításakor is.
Felidézte, hogy amikor a Vajdasági Magyar Szövetség (VMSZ) véleményét kérték arról, hogyan tudnának segíteni a vajdasági magyar közösségnek, akkor a VMSZ elnöke egy gazdaságfejlesztési programot említett, emellett a kiegyensúlyozott és baráti kapcsolatot szorgalmazta Belgráddal és a szerb kormánnyal. A VMSZ elképzelése
egybevágott a magyar kormány elképzeléseivel, ennek eredménye pedig a sikeres gazdaságfejlesztési program lett.
Mint mondta, a jószomszédi viszony erősíti mind a két nemzetet, a veszekedés pedig gyengíti a szerbeket és a magyarokat is, és a történelem során mindkét fél megtapasztalta, hogy milyen az, ha rossz a viszony.
A két ország között soha nem volt olyan jó a kapcsolat, mint jelenleg - húzta alá Szijjártó Péter.
Ennek talán az az oka, hogy
mindkét oldalon olyan nemzeti elkötelezettséggel rendelkező kormány van, amely tudja, hogy mi a nemzeti érdek, és tudja tisztelni a másik nemzetet is,
amely szintén ilyen elvek mentén képzeli el a politikáját - tette hozzá.
Mindkét oldalon olyan kormányok vannak, amelyek erőforrásként tekintenek a nemzeti kisebbségekre
- fogalmazott Szijjártó Péter, megjegyezve: a szomszédos országok közül a legtisztességesebb elbánásban a vajdasági magyar közösség részesül, és emellett szólal fel Budapest is, amikor az Európai Unióban a szerbeket a kisebbségi kérdések miatt bírálják.
A gazdaságfejlesztési programnak köszönhetően eddig 10 426 szerződést írtak alá, és így 38,3 milliárd forintos támogatással több mint 75 milliárd forintnyi beruházás és fejlesztés jött létre a Vajdaság területén, valamint 700 új munkahely is létesült - részletezte a külgazdasági és külügyminiszter, aki felhívta a figyelmet arra, hogy további támogatások várhatók.
Ma már Magyarország elég erős ahhoz, hogy a határon túli nemzeti közösségeket is hatékonyan tudja támogatni
- húzta alá, majd biztosította a jelenlevőket, hogy a továbbiakban is számíthatnak a magyar kormány támogatására.
Jadranka Joksimovic európai integrációért felelős tárca nélküli szerb miniszter kiemelte, az utóbbi években a két kormány olyan mértékben javította a korábban is jó kapcsolatot, hogy
ma már stratégiai partnerségről lehet beszélni.
Reményét fejezte ki, hogy a most kapott támogatást olyan célokra fordítják, amelyek nem csak egy-egy családnak, hanem az egész ország gazdaságának hasznára válik.
Hozzáfűzte, hogy a magyar kormány támogatását a Szerbiában élő magyar kisebbség tagjai vehetik igénybe, de mivel ők teljes jogú tagjai az országnak, így a támogatás Szerbiát erősíti.
Pásztor István, a Vajdasági Magyar Szövetség (VMSZ) elnöke megköszönte a szerb kormánynak, hogy nyitottságot mutatott a program iránt. Szijjártó Péternek köszönetet mondott, hogy vállalta a program megvalósításával járó kockázatokat, hiszen ilyen irányú tapasztalata a Vajdaságban korábban senkinek nem volt.
Az ötletből nemzetpolitikai eszköz, a kísérletből nemzetpolitikai siker lett
- fogalmazott.
A kezdetektől hitt abban, hogy a vajdasági gazdasági életben van olyan életerő, hogy lesz igény a támogatásra, és lesznek ötletek, amelyeket meg lehet valósítani - tette hozzá.
A vajdaságiak elsődleges célja az, hogy
egyről a kettőre jussanak, lássák az unokáikat felnőni, tudjanak szót váltani a szomszédjaikkal, horgászhassanak, egy szóval élhessék az életüket
- mondta, majd úgy folytatta: ehhez az identitás megőrzése mellett egzisztenciális támogatásra van szükségük, a gazdaságfejlesztési program ezt teszi lehetővé.
Pénteken a hetedik pályázati körben hirdettek eredményt. 2165 szerződést írtak alá, amely 7,52 milliárd forint vissza nem térítendő támogatással 10,5 milliárd forintnyi fejlesztést tesz lehetővé.
A vajdasági gazdaságfejlesztési program első, 2016-2018-as szakaszára Budapest kezdetben 50 milliárd forintot szánt, később azonban növelte a keretösszeget. A programban a legnagyobb hangsúlyt a mezőgazdaságra, az idegenforgalomra, valamint a kis- és közepes vállalkozások fejlesztésére helyezték, a cél a fiatalok külföldre vándorlásának megállítása, valamint a folyamat visszafordítása volt.
A gazdaságfejlesztési program második szakasza idén indult.