Lévai Anikó: Sokat fejlődött a magyar vendéglátás minősége az elmúlt 10 évben
![Costes Étterem](https://cdn.origo.hu/2023/12/GypgoW1m3RvJkybf4WR8nYR6_zeIEQrPp9Wst-AYnto/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzg1MTIwNzdkMTIyZDRiNDU4YjYwZmI5MDAwODUwNThl.webp)
Lévai Anikó a fenntarthatóság és a klímaváltozás jegyében rendezett eseményen azt mondta, "kincs van a birtokában annak, akinek földje van, azonban aki tudja, hogyan kell megművelni a földet, a túlélés zálogát tartja a kezében".
A fejlődés szemmel látható eredményei közé sorolta, hogy
egyre több nemzetközileg elismert étterem van Magyarországon.
Egy-egy étterem színvonalának "alfája és ómegája" az alapanyagok minősége - mondta Lévai Anikó, megjegyezve: míg tíz éve még külföldről kellett behozni jó minőségű húst és alapanyagokat, ma már ezek a hazai kínálatban is elérhetők.
Cser-Palkovics András (Fidesz) polgármester egyebek mellett azt mondta, hogy minőségi gasztronómia nélkül nehéz elképzelni egy modern nagyvárost.
Székesfehérvár mint ipari központ és a környezetének kapcsolata jelentősen megváltozott az elmúlt évtizedekben
- mondta. Szerinte felbomlott az egészséges egyensúly, mert miközben az ország legjobb mezőgazdasági területei vannak a város körül, azok kevésbé szolgálják ki annak lakosságát, mert a környező településeken élők is "fehérváriként élnek", nem igazán foglalkoznak mezőgazdasággal.
A rendezvény házigazdája, Borbás Marcsi azt mondta:
Ha a ma embere nem kezd el ugyanolyan takarékosan élni, mint nagyszülei, akkor "kizabálja maga alól a Földet".
Szerinte a környezet- és klímavédelmet nem globális problémaként kell megfogalmazni, hanem egészen szűk környezetben, mert akkor mindenki magáénak érzi azt.
Viski József az Agrárminisztérium vidékfejlesztési programokért felelős helyettes államtitkára elsődlegesnek nevezte a Kárpát-medencében a termőföld és az édesvíz védelmét, illetve szólt a nemrégiben indult erdősítési programról, amely a gyenge minőségű termőföldeket és a fogyóban lévő erdőket célozza.
Beszélt arról is, hogy Magyarország zöldségből, gyümölcsből és feldolgozott áruból behozatalra szorul, ezért ezeken a területeke a kisebb gazdaságokat, családi vállalkozások termelését ösztönözni kívánják, hogy a környezetkímélőbb termeléssel jobb minőségben, kevesebb utaztatással elégítsék ki a hazai igényeket.
Az effajta termelési mód drága, nem versenyképes, ezért támogatni kell hazai és uniós forrásból
- mondta.
Szári Zsolt a Balatoni Halgazdaság vezérigazgatója elmondta, hogy a Balatonon hat évvel ezelőtt megszűnt a halászat, a horgászat került előtérbe, így az éttermek legálisan már nem juthatnak balatoni halhoz.
A vendéglátói kör kiszolgálására eddig sem volt elegendő balatoni hal, de más akvakultúrákból a szükséges halmennyiség beszerezhető
- mondta.
A minőség garantálására megoldásnak nevezte a tájegységi jelző használatát, a falusi vendégasztal szolgáltatást, továbbá a tógazdasági haltermelés szerkezeti átalakítását. Megemlítette, hogy a balatoni hal oltalom alatt álló földrajzi jelzés bevezetése is megoldás lehet, jelenleg az Európai Unió előtt van a téma, és várhatóan jövő tavaszra bejegyezhetik, elfogadhatják.
A rendezvény keretében átadták a Magyar Konyha Termelői Díjakat is. A három díjazott Fekete Zsóka (mangalicafarm - Görbeháza), Varga Sándor és felesége (biodinamikus mintagazdaság - Szentgál), valamint Pózer István és Márkus Erika (Sajtkonyha - Csurgódomb) lett.