Benkő Tibor: Az iraki helyzet stabil, nem kell visszahívni a magyar katonákat
![SÁNDOR Zsolt; BENKŐ Tibor; KOROM Ferenc](https://cdn.origo.hu/2023/12/tY55gi-e-cbyAJBw1TYqPFfahxSBFlLY1FL9JrozfjQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk3MzJhZmVlNzYwZTRjYWFiYmFlYmNkNDE1MDlkMTM5.webp)
A parlament tavaly decemberben
hosszabbította meg 2021. december 31-éig a Magyar Honvédség részvételét kétszáz katonával az Iszlám Állam elleni nemzetközi koalíciós műveletekben
az Iraki Köztársaság területén. Magyarország az Egyesült Államok felkérésére 2015-ben csatlakozott a többnemzeti misszióhoz.
Az Egyesült Államok vezette nemzetközi koalícióval közös harcot azután függesztették fel, hogy az amerikaiak január 3-án a bagdadi nemzetközi repülőtér közelében likvidálták Kászim Szulejmánit, az iráni Forradalmi Gárda Kudsz nevű elitegységének parancsnokát. Pár nappal később Irán több mint egy tucat ballisztikus rakétát lőtt ki az amerikai erők által használt két iraki támaszpontra - az Ain al-Aszad bázis mellett támadást intéztek az iraki Kurdisztánban lévő erbíli támaszpontra is. A Honvédelmi Minisztérium akkor azt közölte: rakétatámadás ért több koalíciós katonai tábort Irakban; magyar katona nem sérült meg.
Benkő Tibor honvédelmi miniszter emlékeztetett, január 9-én rakétatámadás érte azt az iraki tábort, ahol magyar katonák is szolgálnak. Másnap sajtónyilvános videókonferenciát tartottak az iraki misszióban részt vevő magyar katonák képviselőivel, és tájékoztatást adtak az Országgyűlés honvédelmi és rendészeti bizottság tagjainak.
Benkő Tibor azt is közölte, hogy az ukrán utasszállító repülőgép lelövése után elrendelte az iráni légtér elkerülését.
A miniszter leszögezte:
a Magyar Honvédség vezetése mindent megtesz annak érdekében, hogy a misszióban részt vevő magyar katonáknak a lehető legnagyobb biztonságot garantálják.
Korom Ferenc, a Magyar Honvédség parancsnoka elmondta: a Magyar Honvédség 2015 óta országgyűlési felhatalmazás alapján vesz részt az iraki műveletben 200, váltási időszakban maximum 400 katonával.
A rakétatámadást követően mind Irakban, mind Magyarországon biztonságerősítő rendszabályokat vezettek be. Aktivizálták a stratégiai műveleti központot, amely a nap 24 órájában figyeli a műveleti területeket érintő eseményeket. Ez a központ folyamatos, nyílt és védett összeköttetésben van az iraki kontingenssel. Mindemellett pontosították a kontingens evakuálási tervét, hogyha a helyzet megkívánja és a kormány úgy dönt, a lehető leggyorsabban tudják hazahozni Irakból a katonákat.
A Magyar Honvédség által működtetett családtámogatási rendszerben folyamatosan tájékoztatták a katonák hozzátartozóit.
Emellett egy tapasztalt tábornokot küldtek a helyszínre - közölte Korom Ferenc altábornagy.
Sándor Zsolt, a Magyar Honvédség Parancsnokságának törzsfőnökhelyettese, aki 14 napot töltött Irakban, elmondta, hogy
az iraki helyzet jelenleg stabil, ugyanakkor megjegyezte: nincs kockázatmentes misszió.
A magyar katonák hangulata jó, feladatellátásuk biztonságos. A dandártábornok tájékoztatása szerint a művelet befejezésére, a katonák hazahozatalára nincs szükség. A művelet befejezése - a korábban a nemzetközi segítséget kérő - kurdok részéről sem merült fel.
Kérdésre válaszolva azt mondta: a korábban életbe léptetett rendkívüli intézkedések nagy részét fel is függesztették, de a védőfelszerelésre, valamint a tábor elhagyására vonatkozó rendkívüli intézkedések továbbra is érvényben vannak.
Sándor Zsolt azt is elmondta, iraki tartózkodása alatt a kurdokkal és más nemzetközi partnerekkel is egyeztetett. Valamennyien rendkívül elismerően szóltak a magyar katonák teljesítményéről, fegyelmezettségéről, szakmai hozzáértéséről.