Bemutatjuk a gazdag bankárt, aki kétszer is részt vett az ország tönkretételében
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/4Swb2_Ysdl7arfC-mK0ArJWEfqmL0bx4UQY5Y_sM23U/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkwNjUxNWVhMzVlMjQ4ZTU4YzRkZjUzNjI1YzE3OGU3.webp)
Felcsuti Péter 1949-ben született, kommunista családban, amit később nem is tagadott. "A mi családunkban 56 nem volt se forradalom, se szabadságharc" - mondta egyszer. Felnőtt korában
habozás nélkül be is lépett a munkásőrségbe.
Tanulmányait 1973-ban Moszkvában, a Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében és 1980-ban a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetemen végezte, majd ugyanitt doktorált, a Pénzügy Tanszéken.
1973-tól a MNB Devizagazdálkodási főosztály KGST területén, 1979-től pedig a főosztály tőkés területén ( Dél-Amerika, Közel-Kelet, Távol-Kelet) dolgozott, mindkettő pozíció erőteljesen bizalmi pozíció volt.
1984-től az MNB hitelfeltételi tevékenységében dolgozott, abban az időben, amikor a kommunista rendszer súlyosan eladósította Magyarországot. A Népszabadságnak nyilatkozva ezt még büszkén vállalta is. Az ország eladósításában játszott szerepére vonatkozó kérdésre mosolyogva ezt mondta:
Én megtettem a magamét (...), elég sok hitelmegállapodáson van rajta az aláírásom".
1987-től főosztályvezető-helyettesi pozíciót töltött be az MNB Devizagazdálkodási főosztályán. Aktívan részt vállalt a Citibank és az Unicbank létrehozásában, ezután 1989. márciustól októberig a Citibank Budapest Rt. ügyvezető igazgatójaként dolgozott. Ezt követően nyugdíjba vonulásáig, 2010-ig az akkori Unicbank, mai nevén Raiffeisen Bank vezérigazgatója. 1995 és 2000 között a Magyar Bankszövetség alelnöke,
2008-2009-ben a bankszövetség elnöke volt.
Vezető bankárokhoz képest is - bár közismerten próbálja rejtegetni vagyonát - szélsőségesen gazdag.
Felcsuti Péternek óriási szerepe van a Magyarországot majdnem teljesen romba döntő devizahitelezés megalkotásában. Róna Péter korábban azt írta, hogy hét ember felelős Magyarországon a devizahitelezés elterjedéséért: köztük Gyurcsány Ferenc, Bajnai Gordon, Oszkó Péter és Felcsuti Péter. Róna szerint Oszkó Péter és Felcsuti Péter dolgozta ki azt a banki magatartási kódexet, ami végtelen cinizmussal nemhogy nem vetett véget a devizahitelezésnek, hanem egyenesen szentesítette.
A devizahitelezés miatt Magyarországon 2009-re nagyon súlyos pénzügyi és társadalmi válság alakult ki. Ennek megteremtésében pedig kulcsszerepe volt Felcsutinak. Amikor az Orbán-kormány megkezdte a devizahitelezésből eredő gazdasági csőd felszámolását, a bankár minden egyes intézkedést erőteljesen bírált, próbált akadályozni, különösen a végtörleszést.
Felcsuti életrajzából jól látszik, hogy a rendszerváltás előtt nagyon jó kapcsolatokat ápolt a kommunista elittel, és egyértelműen az akkori rendszer haszonélvezője volt.
A bankár teljes mértékben a baloldali körökhöz kötődött, és semmilyen konfrontációt nem vállalt az 1990 után hatalomra kerülő MSZP-SZDSZ-kormányokkal szemben. Felcsuti a Kádár-korban megszerzett kapcsolati hálója segítségével lett vezető baloldali bankár a rendszerváltás után, és a vagyonát is ennek köszönhetően szerezte meg.
2010-et követően azonnal támadni próbálta az Orbán-kormányt. A társadalmi igazságot szolgáló bankadó 10 évvel ezelőtti bevezetését dézsmának nevezte, és arról is dühösen nyilatkozott, hogy a kormány szakított a Nemzetközi Valutalappal (IMF).
2012-ben alapítója volt a Bajnai Gordon által vezetett Együttnek (amelyet végül Együtt 2014-nek neveztek el).
Később azért hagyta ott a szervezetet, mert többen nem akartak összefogni Gyurcsánnyal, és Felcsuti kisebbségben maradt az álláspontjával.
Ennek ellenére pártonkívüliként is a baloldali médiumok egyik kedvence maradt. Mind a Népszavában, mind a HVG-ben rendszeresen megszólaltatják.
Az elmúlt hónapokban a koronavírus-járvány alatt folyamatosan bírálta a magyar kormány és a jegybank lépéseit. Egyik nyilatkozatában például szociális és társadalmi válság rémével próbálta ijesztgetni az ATV nézőit, és teljes összeomlást jósolt. A Klubrádióban pedig április elején - a baloldal szokásos módszeréhez folyamodva - adóemelést javasolt (egy úgynevezett szolidaritási adó bevezetését). A 13. havi nyugdíj visszaállítását egyenesen vérlázítónak nevezte.
Felcsuti folyamatosan támadja a kormány által kidolgozott programokat, és több más baloldali társához hasonlóan fedezet nélküli osztogatásra, pénznyomtatásra szólította fel a kormányt. Felcsuti jóslatai azonban nem jöttek be, mivel az elmúlt hetekben a magyar gazdaság újraindult, és a nemzetközi szervezetek szerint a legjobbak között lesz az Európai Unióban a válság átvészelésében.