Guller Zoltán: 2021 nyarán indulhat újra a hazai turizmus
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/5vW4RFcaYzmcniVR9lkkk2h195mMj1UFgDCQ27q4-Ds/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVmNGU0M2QwZjEyNTRhMmNiNmQ1ZTc3YjhkMTYwZGIz.webp)
Ha vendég van, minden van: a vendég az igazi megoldás az ágazat gondjaira. Úgy gondolom, hogy amint megvan a vakcina, és mindenki megkapta az oltást, indulunk: ez 2021 nyarán várható
– mondta a Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója.
Guller Zoltán felhívta rá a figyelmet, hogy: teljes restartra, nagyon gyors, erős piaci versenyre készülnek az európai országokkal, főként Németországgal, Ausztriával és Szlovéniával.
Ő személy szerint arra számít, hogy
Magyarország egy év alatt, már 2022-ben eléri a 2019-es szintet a turizmusban.
Ezt követően Guller arról beszélt, hogy
a turizmus kormányzati támogatása eddig összességében 800 milliárd forintot tesz ki, ami nemzetközi összehasonlításban is kiemelkedő.
A kormány intézkedéseinek köszönhetően a vidéki turizmus minden korábbinál jobb forgalmat ért el a koronavírus évében – emelte ki az MTÜ vezérigazgatója.
Guller fővárossal kapcsolatos értékelése alapján:
az jól látszik, hogy Budapesten a kizárólag külföldi látogatókra épülő modell hosszú távon nem tartható fenn, ezért új értékesítési stratégiára van szükség, amiben európai mintára nagy szerep jut a fővárosi önkormányzatnak is.
Szerinte beszédes, hogy mivel a főváros kitettsége a külföldi turistáknak eddig több mint 90 százalékos volt, a tavaly nyáron regisztrált 2,6 millió külföldi vendég 60 százaléka Budapestről maradt el idén.
Guller Zoltán úgy gondolja, hogy Budapestnek elsősorban azon kell dolgoznia, hogy a vidékieket a fővárosba csábítsa, hogy mi, magyarok megismerjük azt a megannyi látnivalót, amiért érdemes idejönni.
Itt lenne az ideje, hogy a városvezetés is cselekedjen, elvégre az önkormányzatok is jelentős összeget kaptak az adóbevételekből
– hangsúlyozta.
Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgatója emlékeztetett rá, hogy tavasszal a magyar turizmus-vendéglátás ágazat hatvan nap alatt gyakorlatilag megszűnt létezni. A március utáni időszak a túlélésről szólt mindannyijuk életében, példa nélküli, komoly kihívásokat jelentő hónapokat tudhatunk magunk mögött.
Guller Zoltánék, ahogy az első hullám idején, úgy most is azon dolgoznak, hogy minél kevesebben veszítsék el az állásukat, ezért a járvány kirobbanásakor a szakmai szervezetek meghallgatásával kidolgozták azt a javaslatcsomagot, ami a sokkot kapott piac szereplői, a vállalkozások túléléséhez szükséges intézkedéseket tartalmazta.
A kormány ennek nyomán Európa-szerte példaértékű módon, az elsők között nyújtott mentőövet a derékba tört szektornak
– hangsúlyozta.
A tavaszi gazdaságvédelmi intézkedések között szerepelt például
a járulékkedvezmény, a hitelmoratórium, a Kurzarbeit, a nullaszázalékos hitelprogram vagy a Szép-kártya kedvezményes adózása, megemelt keretösszege és a fejlesztéseket támogató pályázatok.
Ezek eredményeként a vidéki Magyarországon 14 ezer magán és egyéb szálláshely-szolgáltató újulhat meg jövő év tavaszáig, akik korábban nem juthattak ilyen mértékű segítséghez.
A november eleji üzletbezárások után ismét azonnali lépéseket tett a kormány, és
50 százalékos bértámogatást nyújt a cégeknek,
amelyet több tevékenységi körre január végéig kiterjesztett.
Ez az intézkedés 140 ezer munkahelyet véd meg.
A visszajelzések szerint is nagy segítséget jelentenek továbbá az adó- és járulékkedvezmények, valamint a szálláshely-szolgáltatók novemberben kiesett bevételeinek 80 százalékos pótlása, melyet azok a munkaadók vehetnek igénybe, akik nem bocsáthatják el a dolgozóikat, és ebben a rendkívüli időben is biztosítják a a fizetésüket.
Könnyítés az is, hogy az éttermek a bezárás alatt a házhoz szállított ételek után 27 helyett ötszázalékos áfát fizetnek, és az is fontos segítség, hogy az utazásszervezőknek a vagyoni biztosítékot csak a 2019-es lezárt forgalom fele után kell megfizetniük.
A Guller Zoltánnal készült interjú teljes egészében itt olvasható el.
Megtört a sikerszéria
Hazánkban tavaly a turizmus adta a GDP 13 és fél százalékát, az ágazat négyszázezer ember megélhetését biztosította. A szektor teljesítménye 2010 óta évről évre rekordokat dönt, 2019-ben pedig minden idők legjobb turisztikai évét könyvelhettük el: a vendégforgalmi adatok szerint 16 és fél millió vendég csaknem 43 millió vendégéjszakát töltött el a szálláshelyeken. A forgalom nagyarányú növekedése idén januárban és februárban folytatódott, úgy tűnt, 2020 a legjobb évünk lesz, de a turizmus reményei a vírus megjelenésével szertefoszlottak. Tavasszal az 1100 hazai szálloda közül körülbelül 975 üzemszünetet rendelt el, a 225 fürdő több mint kilencven százaléka ideiglenesen bezárt, ahogy az attrakciók többsége és az utazásszervezés is leállt. A vendéglátóhelyek jelentős része visszavonult, megváltozott működéssel egy kisebb kör maradt nyitva. A járványhelyzettel járó márciusi, áprilisi korlátozások a negyedik hónapra drasztikus zuhanást hoztak: a vendégszám 98 százalékkal, a vendégéjszakaszám pedig 97 százalékkal volt kisebb az előző évinél. A májusi óvatos újranyitásnak köszönhetően soha nem látott eredményként a három nyári hónapban összesen 11,6 millió vendégéjszakát értékesítettek a szálláshelyek – az élénkülés az őszi lezárásokig kitartott. Az idei és a tavalyi adatok összehasonlításakor egyértelműen megmutatkozik a járványhatás. 2020 első tizenegy hónapjában a vidéki szálláshelyeken 6,7 millió vendég szállt meg, akik 18,7 millió vendégéjszakát töltöttek el – ez az előző évi szint 77 és 81 százalékának felel meg. A fővárosi hotelek szobakapacitás-kihasználtsága pedig végig alacsony maradt, legfeljebb húsz százalékra kapaszkodott fel. Az UNWTO és az OECD a legfrissebb jelentéseiben azt prognosztizálja, hogy a nemzetközi turizmus az előző évhez képest hatvan-nyolcvan százalékkal esett vissza, ami a bevételek szintjén mintegy 910-1200 milliárd dollár, illetve 850-1100 millió turista hiányát jelenti idén amikor 100-120 millió munkahely került veszélybe. Az OECD szerint minden olyan hónap, amit az országok lezárt határokkal töltenek, két százalékpontos GDP-visszaesést jelent a gazdaságokban.