Csődbe vinné a Kúria ítélete Gyöngyöspata önkormányzatát
![Gyöngyöspata, iskolaügy, iskola](https://cdn.origo.hu/2023/12/6Sa0fPULpL3OaPBB3UOYlEhA7FYnLsaI92nr5MC8kpA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZhYTVhNDNlMDA2YjQ3OTk5MzM4ZjdjNzA2Y2E0MGRh.webp)
Hevér Lászlóné, a település polgármestere elmondta: nagyjából évi 40 millió forint a kisváros költségvetésében a szabadon felhasználható források mértéke, ezek helyi adóbevételekből származnak. A költségvetés java részét normatív támogatások teszik ki, amelyeket különböző kötelező feladatok elvégzésére kap az önkormányzat - tette hozzá, megjegyezve:
a hivatal számláján jelenleg nincs is annyi pénz, mint amennyit a bíróság megítélt a roma diákoknak.
Ha végrehajtást kezdeményeznének az önkormányzat ellen, és inkasszóznák a számláját, akkor egyebek mellett veszélybe kerülne az óvoda és több más intézmény működése, nem tudnánk kifizetni a béreket vagy éppen a közvilágítás számláit. Az intézkedés lehetetlen helyzetbe hozná a szociális és gyermekétkeztetést biztosító konyhát is, s egyéb különböző rezsiköltségre sem maradna fedezet – sorolta a polgármester.
A diszkrimináció általános kategória, s ezen belül a hátrányos megkülönböztetés tilalma különböző formái járulékos alapjogok. Így az iskolai szegregáció sem egy konkrét alapjogot sért – mondta a Magyar Nemzetnek ifj. Lomnici Zoltán alkotmányjogász. Szerinte a gyöngyöspataihoz hasonló perekben jellemzően valamilyen oktatási joghoz kapcsolják magát a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. Ez azonban nem nevesített alapjog, hanem járulékos jellegű jog. Ennek megfelelően az ilyen jogsértések esetén arányosan kell mérlegelnie a bíróságnak a kártérítések ügyében – tette hozzá.
Ifj. Lomnici Zoltán arra is felhívta a figyelmet: bár a Kúria mostani ítélete szerint a kártérítés megítélésének egyetlen módja a pénzbeli kártérítés, a pótlólagos képzéssel történő ellentételezésre is nyitva hagyja a lehetőséget az ítélet a felek peren kívüli megállapodásával.
A Kúria döntése szerint nincs jogszabályi lehetőség a nem vagyoni – például pótlólagos oktatással történő – kártérítésre a gyöngyöspatai romák ügyében, s a nem vagyoni károk megtérítésének egyetlen módja a pénzbeli kártérítés. A legfőbb bírói fórum ezzel fenntartotta a Debreceni Ítélőtábla jogerős ítéletét, amely mintegy százmillió forint összegű nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezte a helyi önkormányzatot, az érintett általános iskolát, valamint az illetékes tankerületi központot, amiért 2004 és 2017 között szegregáltan oktatták a cigányokat a gyöngyöspatai Nekcsei Demeter Általános Iskolában.
Fontos tény, hogy
nem a roma gyermekek szülei, hanem a Soros-hálózat által támogatott Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyermekeknek Alapítvány (CFCF) indította a pert.
A szervezet bevallott célja precedenst teremteni, összességében minél több pénzt kiperelni a magyar államtól. Mohácsi Erzsébet, a CFCF kuratóriumi tagja a napokban arról beszélt, hogy a gyöngyöspatai ügy mintájára már egy válóperes ügyvéd is be tudja adni a keresetet.
Horváth László, a térség fideszes országgyűlési képviselője a Magyar Nemzetnek korábban úgy fogalmazott: nem megengedhető, hogy valaki
politikai okokból és a cigányságot eszközül használva egyfajta szegregációs bizniszt folytasson,
ezért törvénymódosítási javaslatot is benyújt az ügyben.