Alapjogokért Központ: Brüsszel veszélyezteti a rezsicsökkentést
![Alapjogokért Központ Konferencia Alapjogokért Központ Konferencia](https://cdn.origo.hu/2023/12/1wGjIkVQYsnKuyG2FV0LVK1vqIxlsQBoLr5GjYfSkz4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQ1MDE2YzA3OTkzMTQzYjc5NGJiMmJmMjBhMjhlOGVh.webp)
A szakember emlékeztetett arra, hogy a 2010-es évek elején "rezsiharc dúlt" Európában. A magyar kormány intézkedéseinek köszönhetően drasztikusan csökkentek a lakossági energiaárak, de ez - mondta - az EU-nak "nagyon nem tetszett".
Most pedig, hogy elszabadulnak az energiaárak - Spanyolországban egy év alatt a háromszorosára nőttek -, az Unió ezt a lakossággal fizettetné meg, csakúgy, mint a "zöld dzsihád", az agresszív klímapolitika költségeit.
Álláspontja szerint az uniós szabályozási tervek a magyar rezsicsökkentést, az alacsony lakossági energiaárakat fenyegetik. Az pedig a klímacélokat veszélyezteti, hogy az Európai Bizottság politikai, ideológiai okokból késlelteti a helyreállítási alap kifizetését, holott az jelentős részben, 37 százalékban zöld programok finanszírozására szolgál
- jegyezte meg Kovács István.
Az igazgató arra hívta fel a figyelmet, hogy mindeközben Németországban letiltották, kivezették az atomenergiát, pedig az a legtisztább és a legolcsóbb megoldás. E helyett újraindultak a szennyező szénerőművek, és a németek Franciaországból vásárolnak villamos áramot, amelyet francia atomerőművek termelnek. Szerencsére az EU-ban magyar-lengyel-francia szövetség formálódik az atomenergia védelmében, amire szükségük is van az európai polgároknak.
Kovács István hozzátette, hogy a Paks2-re nehezedő nemzetközi nyomás pedig korántsem független egyes nagy multicégek érdekeitől.
Azonban a magyar kormány pragmatikus Oroszország-politikával biztosítja a magyar lakosság ellátását.
"Aljas hazugság", hogy Magyarország Putyin bábja, ezzel szemben piaci alapú együttműködés van a magyar társadalom érdekében, ahogy például Németországnak is szüksége van az Északi Áramlat-2 vezetéken érkező orosz gázra
- jegyezte meg Kovács István.
Az igazgató szerint az EU több mint egy évtizede válságról válságra sodródik. Az Egyesült Államokból kiinduló 2008-as gazdasági válság leginkább az eurózónát sújtotta, de az Unió ugyanúgy nem tudott vele mit kezdeni, mint a határainál kitört ukrajnai fegyveres konfliktussal, vagy a migránsválsággal és a Covid-járvánnyal. Az EU későn, rosszul reagál a problémákra, és minden válságot megpróbál arra használni, hogy a tagállamok rovására bővítse hatáskörét, holott a valódi megoldásokat a tagállamok szolgáltatják.
Kovács Attila, az intézet projektvezetője azt emelte ki, hogy az Európai Bizottság nem tud mit kezdeni az energiaválsággal, az emelkedő energiaárakkal, a tagállamok nyakába varrja a problémát, vagy olyan "semmitmondó üres frázisokkal letudja", minthogy növelni kell az energiatudatosságot.
Az EU ezt a válságot sem tudja megoldani
- fűzte hozzá.
A szakember kitért arra is, hogy a magyar kormány a rezsicsökkentés és a pragmatikus Oroszország-politika mellett nagy hangsúlyt fektet az energiahatékonyságra, az "energiaszegénység" felszámolására.
Magyarországon 2010 óta felére - 10,7 százalékról 5,4-re - csökkent azoknak a háztartásoknak az aránya, amelyeket nem tudnak kifűteni
- közölte.