Befagyasztja a kisvállalkozások hitelkamatait is a kormány
![kormányinfó, 2022. 10. 22., GULYÁS gergely, SZENTKIRÁLYI Alexandra, NAGY Márton](https://cdn.origo.hu/2023/12/-O41ZZyYJbpDs9nMj04POw4RFugJphcqrpAzKyeM9aU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhlNmVlNTIxMWJkMzRlZjQ5MDg2ZDQ4MmZjYjgzYjg3.webp)
A szerdai kormányülésen a legfontosabb magyar gazdasággal kapcsolatos kérdéseket elemezték, így az infláció okait is megtárgyalták – tájékoztatott Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter szombaton, kormányinfón. Mint mondta, szankciós infláció van, ezért fizetünk felárat az energiáért, amely minden területen megjelenik és súlyosan befolyásolja a magyar családok mindennapjait.
Éppen ezért a Magyar Kereskedelmi és Iparkamra és a Vállalkozók Országos Szövetségének kérésére kiterjeszti a kamatstopot a kis és közepes vállalkozások hiteleire is, meghosszabbítják a Széchenyi Kártya hitelprogramját és gyármentő programot is hirdetünk
- jelentette be Gulyás Gergely. A miniszter elmondása szerint a kormány így kíván fellépni a szankciós infláció ellen, amely Európát így hazánkat is sújtja. Emellett az eddig meghirdetett árstopok is megmaradnak – rögzítette a miniszter.
Szankciós infláció ellen küzdünk, úgy, hogy közben szeretnénk elkerülni a recessziót – nyilatkozta Nagy Márton, aki szintén jelen volt a kormányinfón. Magyarország gazdaságfejlesztésért felelős tárca nélküli minisztere hozzátette, az első intézkedés a változó kamatozású hitelekre vonatkozik. Emlékeztetett, június 28-én még 7,77 százalék volt a három hónapos bankközi kamatláb, ma ez 16,69 százalék. – Ez most visszakerül a júliusi, 7,77-es szintre – mondta. Mint kifejtette, ezt november 15-étől vezetik be, és a következő év júniusáig lesz érvényben.
A részletszabályokról szólva elmondta, dolgoznak rajta, és hamar meg fognak jelenni a közlönyben. A beruházási hiteleknek a kamatstopok alá kell kerülniük, el kell kerülni, hogy magas kamatokon pörögjenek át a hitelek – mondta. A Széchenyi Kártya Programot érintő változásokról szólva kifejtette, az továbbra is megmarad. Annyi változás lesz, hogy az idei 3,5 százalékos kamat helyett jövő év januárjától fix 5 százalékos kamata lesz. Január 1-éig még 3,5 százalékon lehet felvenni.
Harmadik lépésként elkezdtek gondolkodni azon, hogy a bankadó részévé tegyék a hitelezési aktivitási kérdéskört. – Aki hitelez, kevesebb bankadót fizet, aki pedig nem hitelez az többet – részletezte.
Gulyás az EU-csúcsról szólva elmondta, amikor megismerték az Európai Bizottság javaslatait, az a veszély fenyegetett, hogy Magyarország nem jut elég gázhoz. Mint mondta,
ebből a szempontból a hosszútávú szerződések kulcsfontosságúak. Tegnap sikerült megakadályozni, hogy Magyarország ezen szerződései veszélybe kerüljenek.
Az energiantenzív kkv-kat támogató programok kapcsán Nagy Márton elmondta: október 20-tól lehet energiatámogatásért jelentkezni az energiatamogatas2022.hu nevű honlapon, eddig pedig már közel ezer kkv regisztrált. Az idei évben az utolsó három hónapban lényegében rezsitámogatást adnak, az energiaszámlák növekményének közel 50 százalékát kifizetik, a jövő évben pedig beruházási támogatást is adnak beruházásösztönző kártya formájában, amit nemcsak zöld programra lehet felhasználni, hanem 15 százalékig az önerőt is finanszírozni fogják 2023 végéig.
Gulyás Gergely kérdésre válaszolva elmondta:
az önkormányzati támogatásokkal megindult tárgyalásokat Budapesten kívül Balla György képviselő fogja lebonyolítani, a fővárosban pedig Láng Zsolt fog az önkormányzatokkal tárgyalni.
A nemzeti konzultáció kapcsán a kormányszóvivő közölte: most folyamatosan érkeznek a papír alapú kérdőívek a lakossághoz, napokon belül el fog indulni az online konzultáció is. Szentkirályi Alexandra szerint nagyon nagy eredmény, hogy idehaza elsőként tudják megkérdezni az emberek véleményét egy olyan témában, amelyről Brüsszelben, brüsszeli nyomásra döntöttek. Arra reagálva, hogy Dobrev Klára utcára hívta holnapra az embereket, Gulyás Gergely úgy fogalmazott: a forradalom rendkívüliségét támasztja alá, hogy november 4-e emberei is október 23-án ünnepelnek.
A gázársapka hírére jelentősen emelkedett az energiahordozók ára. Gulyás Gergely, a Miniszterelnökséget vezető miniszter elmondta az energiaárakra vonatkozó hírekre reagálva elmondat, hogy iszonyú hektikus a változása az piaci áraknak. Összességében az látható, hogy a szankciók emelték az egekbe az árakat. A miniszter bízik abban, hogy az EU által kitalált módszerek hatással lesznek tőzsdei áraknak, azonban elmondta, ennek időt kell adni.
Nagy Márton az Origo kérdésére elmondta, hogy a kkv-k első körben jövő év július elsejéig vehetik fel az öt százalékos, állami kamattámogatású hitelt. „Garantáljuk, hogy fix öt százalék lesz a kamat, nem fog változni a futamidő alatt" – szögezte le a miniszter, megjegyezve, hogy ez a hitelkonstrukció a jelenlegi helyzetben igen kedvezőnek számít. Elmondta azt is, hogy
a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a gazdasági növekedés 1 százalék körül alakuljon, és hazánk elkerülhesse a recessziót.
Macron elnök nyilatkozatát, amelyben a francia elnök arra hívta fel a figyelmet, hogy az Egyesült Államok másoknál jóval olcsóbban szerzi be az energiát, Gulyás Gergely úgy kommentálta: üdvözli a felismerést, de a kormány eddig is tisztában volt vele, hogy Magyarország olyanokkal versenyez a globális versenyben, akik negyed-ötöd-hatod áron kapják a nyersanyagot. Az Egyesült Államok is ilyen, ennek megfelelően kellene Európának meghoznia a saját döntéseit, intézkedéseket – fogalmazott.
Nagy Márton elmondta, hogy vagy moratóriumot, vagy kamatplafont alkalmazhat a kormány, egyszerre nem célszerű mindkettőt.
A fix kamatozású hitelek nincsenek kitéve a jelenlegi gazdasági környezetnek. A magas kamatlábak a változó kamatozású hiteleket érintik, ezért náluk szükséges fellépni.
Hozzátette: azon dolgozik a kormány, hogy a ne érje a gazdaságot újabb sokk a kamatlábak emelkedése miatt. A kormány ott avatkozik be, ahol szükség van rá – húzta alá a gazdaságfejlesztésért felelős miniszter.
A napelemek változtatásával kapcsolatban Gulyás elmondta, kormánynak kiváló energetikai szakértők dolgoznak, van 3000 megawatt (MW) napenergia, amely fel van táplálva a rendszerre, emellett pedig jelenleg 5000 MW előjegyzés van, így már nem bír el a rendszer ennél többet. A problémát a hálózat jelenti, ameddig nincs hálózatjavítás, addig nem lehetséges több energiát feltáplálni. Amennyiben a kormány megkapja a Magyarországot illető pénzeket, további napelemek kerülhetnek fel.
A gyármentő programot Szijjártó Péter jelentette be szombat reggel, ezzel kapcsolatban Nagy Márton elmondta, a lakosság rezsivédelemben vesznek részt, rezsicsökkentett árat fizetnek, a kormánynak a munkahelyeket kell támogatni emellett. A munkahelyek védelme a KKV-nél a legfontosabb, ezeket a vállalatokat kell támogatni. Kiemelte, hogy a cégeken keresztül a családokat is támogatják, mivel megmaradnak a kenyérkeresők munkahelyei.
A legmagasabb támogatási összeg hatmilliárd forint, a program összértéke az első körben 150 milliárd forint.
Gulyás Gergely elmondta, nincs végleges döntés még a családtámogatási rendszer 2023-as elemeiről. Aláhúzta, hogy a kormány nem kíván a családtámogatásokon spórolni. 2023-ban is annyit szeretne költeni, mint az idei évben. Azt viszont hozzátette, hogy meg kell vizsgálni, melyik program milyen hatékonyan működik.
Nagy Márton kérdésre válaszolva rögzítette, hogy az infláció rossz dolog, a jegybank folyamatosan harcol a kamatok emelésével a drágulás ellen. Hozzátette: a kormány az árstopokkal küzd az infláció ellen. Értékelése szerint idén még nem, de a jövő év végére egyszámjegyű infláció várható.
Mit szól a kormány ahhoz, hogy a lengyel sajtó szerint az Európai Bizottság visszatartja az uniós forrásokat is, nem csak a helyreállítási alap forrásait? „A döntést méltánytalannak, jogellenesnek és politikailag motiváltnak tartjuk" – jelentette ki válaszában Gulyás Gergely, aki szerint olyan időszakban, amikor Európa egységességére lenne szükség, minden ilyen – jogalap nélküli – döntés csak gyengíti az uniót.
Hangsúlyozta,
az EB nem tartja tiszteletben a jogszabályokat, és politikai szimpátia alapján tart vissza forrásokat egyes tagállamoktól.
A munkácsi turul szobor ledöntésére vonatkozó kérdésre Gulyás Gergely úgy felelt: elfogadhatatlannak, magyarellenes akciónak tartja a történteket.
Gulyás Gergely elmondta, hogy a Dunaferr ügyében jogi kérdések állnak fenn, ugyanis tisztázni kellene, hogy a szankciók vonatkoznak-e a cégre. Ezt a bonyolult tulajdonosi háló miatt egyelőre nem látják. A kormány célja, hogy Magyarországon legyen acélipar, de ehhez meg kell ismerni a jogi és gazdasági hátteret, ez az elsődleges cél. Nagy Márton hozzátette: A Dunaferrnek jelenleg azért van problémája, mert a mögötte álló bank kihúzta alóla a talajt a szankciók miatt.
Szentkirályi Alexandra a nemzeti konzultáció plakátjaira vonatkozó kérdésre azt válaszolta, hogy
a háború kétféle nagyon súlyos válsághelyzetet állít elő. Az egyik a humanitárius válság, amiben Magyarország a kezdetektől fogva helytáll, a másik pedig gazdasági dimenzió.
Ha a szankciós nyomás nem lenne, nem kellene az európai országoknak ilyen súlyos árat fizetnie.
A probléma nem a plakáttal van, hanem a szankciókkal – jelentette ki. Láthatjuk, hogy a szankciók felrobbantották az energiaárakat és bombaként hatnak a magyar családok megélhetésére. Többszöri kérdésre is kifejtette, hogy adekvátnak tartja a plakátot. Emlékeztetett, hogy hazánk eddig is mindent megtett annak érdekében, hogy béke legyen, Budapestet is felajánlottuk a tárgyalások színhelyéül.
Az amerikai nagykövetség nagy port kavart videójáról is kérdezték Gulyás Gergelyt, amelyben Vlagyimir Putyin mellett említettek magyar kormánypárti politikust is. „A nagykövetek feladata, hogy a fogadó országgal a legjobb viszonyt alakítsák ki, és ezért abban bízunk, hogy az amerikai nagykövetség is így fog eljárni" – reagált Gulyás Gergely, megjegyezve: mi szövetségesei vagyunk az Egyesült Államoknak.
Egy másik kérdésre jelezte, Amerikának nem dolga megvédeni Európát, ha Európa a saját érdekeinek érvényesítésére sem képes.
Nem az a baj, ha Amerika kér valamit, hanem ha Európa anélkül teljesíti a kérést, hogy a saját érdekeit figyelembe venné
- közölte.
Már ma is legalább akkora a migrációs nyomás Magyarország déli határán, mint 2015-ben
Gulyás Gergely hangsúlyozta: jelentős migrációs hullámra számít a háború miatt kialakult élelmiszerválság kapcsán, pedig már most is ott vagyunk, ahol 2015-ben voltunk, azaz már ma is legalább akkora a migrációs nyomás Magyarország déli határán, mint 2015-ben.
A stagfláció kockázatáról is kérdezték Nagy Mártont, aki elmagyarázta: a stagfláció olyan helyzet, amikor alacsony a növekedés és magas az infláció. Az a kérdés, hogy az energiaválság mennyire lesz tartós. Ha viszonylag hamar véget ér, akkor elkerülhetjük a stagflációt, és erőre kaphat a gazdaság – magyarázta a miniszter, aki szerint
optimális esetben az energiaválság mérséklődése esetén 4-5 százalékos gazdasági növekedés is elképzelhető, az unióhoz képest pedig 2-3 százalékos többlete lehet Magyarországnak, vagyis gyorsabban nőhetünk, mint az uniós átlag.
A pénzügyi stabilitás fenntartásában sikeres a jegybank – szögezte le, hozzátéve: 2023 nehéz év lesz, a cél pedig a recesszió elkerülése.
A gazdaságfejlesztési miniszter emlékeztetett, az IMF jövőre 1,8 százalékos növekedést jósol Magyarországon, és ezzel a régió éllovasa lehet. Sokan recesszióra számítanak Németországban, egészítette ki. Magyarország úgy gondolja a miniszter, hogy elkerüli a recessziót. A kormány gazdasági stratégiának részei a családok támogatása, a nyugdíjasok védelme, a munkahelyek védelme – ismertette Nagy Márton, aki hozzátette, ezeket a stratégiai pontokat kell megtartani.
A vállalkozások részére jönnek a sokkhatások, magas kamatláb, és energiaár, amelyekkel a kormány külön is foglalkozik
- mutatott rá a miniszter.
A gazdaságfejlesztésért felelős miniszter elmondta, a támogatott gyógyszerek hatósági árasak. Ez a fix ár, amely nem emelkedett az években – húzta alá Nagy Márton. A nem támogatott gyógyszereknél lehetséges emelkedés. Ugyanakkor gyógyszertárak és gyógyszergyárak működésével foglalkozni kell, a kormány tud erről – erősítette meg Nagy Márton.
A Miniszterelnökséget vezető miniszter a tanártüntetésekkel kapcsolatban elmondta, hogy a tüntetés és gyülekezéshez való alapjog hibátlanul érvényesülhet hazánkban, azonban a jogszabályokat be kell tartani. Emlékeztetett arra, hogy
a jobboldali kormány alatt bárki demonstrálhat. 2010 előtt azonban ez nem így volt, akkor szemkilövetés és kardlapozással válaszolt a baloldali kormány.
A napelem pályázat kapcsán Gulyás Gergely közölte: ha a rezsiárakból szedték volna be az emberektől azt a sok milliárd forintot, amibe egy teljes napenergiahálózat építése kerül, akkor jóval többet kellett volna fizetni az áramért és gázért az elmúlt tíz évben is.
Gulyás Gergely helyes lépésnek nevezte, hogy az október 23-i központi megemlékezést ezúttal nem a fővárosban szervezi meg a kormány. Úgy fogalmazott, mivel az ország lakosságának jelentős része, mintegy nyolcmillió ember vidéken él, helyes, hogy időnként a központi rendezvények és a miniszterelnöki megszólalások vidéken legyenek.
Az MSZP szombati tisztújító kongresszusa kapcsán Gulyás Gergely válaszában elmondta, sok sikert kíván a szocialistáknak, de úgy látta, még a híradásokban sem volt benne, hogy tisztújítást tartana ma az MSZP.
A kamatstop terhét a bankok viselik – mondta Nagy Márton újságírói kérdésre. Ismertette,
hogy ez 80 milliárd forint kiesést okoz a bankoknak. Ugyanakkor a bankrendszer számára a megemelkedett kamatok extraprofitot okoznak.
Nagy Márton elmondta, hogy a Nemzeti Bank inflációs jelentését veszik alapul a nyugdíjemelésnél. December közepén lesz a következő ilyen jelentés, ezt veszik majd alapul a nyugdíj korrekciójánál.
A Széchenyi kártya kihelyezésénél az állam vállalja a hitelkockázatot, a jelenlegi környezetben még a húsz százalék is magas lehet a bankok számára, ezért ösztönözni kell a bankokat – mondta Nagy Márton a Mediaworksnek.
A baloldal külföldi kampányfinanszírozási botránya kapcsán Gulyás Gergely jelezte: egy-két hónapon belül eredménye lehet a nemzetbiztonsági vizsgálatnak, de az eddigi nyilatkozatok alapján nyilvánvalóan durva jogszabálysértés történt, vagyis számtalan további eljárás is szóba jöhet még az ügyben.
A bizottság nem csupán a tagállamok között alkalmaz kettős mércét.
Ursula von der Leyen korrupciós botránya kapcsán közölte: nem csupán a tagállamok között alkalmaz kettős mércét, hanem a bizottság és a tagállamok között is.