A Katarral kötött megállapodás erősíti Magyarország energiabiztonságát
![Klaipeda, Litvána, Hajó, LNG](https://cdn.origo.hu/2023/12/3e4LonDXPvgqkGURzeAyRLsB2CEdmTYTkjrpoAyxlQA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBhZGQyNjBhYjU5OTQ0Y2RiYTA3MjNkMTNjMjljODU5.webp)
Energetikai együttműködésről állapodott meg a napokban Orbán Viktor miniszterelnök Katarban. Az Oecnomus Intézet gyorselemzéséből kiderül, hogyan erősíti a Katarral kötött megállapodás a magyar energiaszektort. A tervek szerint a katari LNG a horvátországi Krk felől vagy majd Románián keresztül érkezhetne hazánkba, de az első szállítmányokra valószínűleg 2026-ig kell várni.
Az elemzés rávilágít: a katari cseppfolyósított gáz (LNG) már most is fontos szerepet játszik Európa ellátásában, onnan érkezik a harmadik legnagyobb mennyiség.
Ez várhatóan a jövőben növekedni fog: a katari LNG legfőbb felvásárlója eddig ugyan Ázsia volt, de az orosz–ukrán háború kirobbanása után máris jelentős mennyiségeket irányítottak át Európába - írja a Magyar Nemzet.
Azért az orosz forrásokat azonnal nem válthatják ki, még akkor sem, ha Doha jelentős kapacitásbővítéssel tervez.
Orbán Viktor a május 23-i katari látogatásán elmondta: Magyarország és Katar megszilárdítja elkötelezettségét a gázvásárlási együttműködéssel. Hazánk megállapodást köt Dohával, amelynek célja a katari LNG beszerzése, a hazai energiaforrások diverzifikálása és az Oroszországtól való függőség csökkentése. Ugyanakkor a szállítások előkészítése hosszú időt vehet igénybe, többek között az európai infrastruktúra fejlesztése miatt, illetve abból következően, hogy az LNG-kapacitások a világpiacon végesek és általában több évre előre le vannak kötve.
Azzal együtt, hogy a tárgyalások még folyamatban vannak az Öböl-menti országgal, mégsem valószínű, hogy a szállítmányok 2026 előtt megérkeznek
– mondta a magyar miniszterelnök a katari gazdasági fórumon tartott sajtótájékoztatón.
Többek között Németország is csupán 2026-tól kaphat a katari cseppfolyós gázból. A Magyarországra érkező azerbajdzsáni gázimport növelése mellett hazánk érdekelt abban, hogy tovább bővítse az országba irányuló LNG-ellátást a horvátországi krki terminálon keresztül. Emellett cél, hogy fejlessze a Románián keresztül érkező kapacitásokat, ahova az Perzsa-öbölből szállított cseppfolyós földgáz érkezhetne.
A Katarral kötött gázvásárlási megállapodás várhatóan erősíti a magyar energiaszektort és elősegíti a kapcsolódó iparágak fejlődését. A megállapodás nemcsak megbízható földgázforrást biztosít Magyarország számára, hanem lehetőséget teremt a két ország közötti beruházásokra és technológiai cserére is – szögezi le az Oeconomus.
Elemzésükben részletezik: Katar 2019-ig a világ legnagyobb LNG-exportőre volt, majd 2021-ben kismértékben megelőzte Ausztrália, és 2022-ben már az Egyesült Államok is. Utóbbi ezzel a világ legnagyobb LNG-exportőre lett.
Ugyanakkor Katar jelenleg is a világ harmadik legnagyobb cseppfolyósgáz-exportőre.
Katar legfontosabb LNG-piaca hagyományosan Ázsia, amely az Öböl-menti ország teljes exportjának mintegy nyolcvan százalékát tette ki. Úgy tűnik azonban, hogy növekszik az érdeklődés a katari cseppfolyós gáz európai felhasználása iránt. Hagyományosan Dél-Korea, India, Kína és Japán a katari LNG legnagyobb ázsiai importőrei, míg Európában az Egyesült Királyság és Olaszország vezet. Németország pedig éppen most igyekszik a katari LNG-hez fordulni, hogy alternatívákat találjon az orosz import helyett.
Mivel a földgázárak Európában és Ázsiában 2021–2022 során az egekbe szöktek, Katar az LNG-export kapacitásásának növelését tervezi, ugyanakkor éleződő versennyel kell szembenéznie, mert Ausztrália és az Egyesült Államok is jelentősen bővít.
Az első fejlesztési fázis várhatóan 43 százalékkal, évi 77 millió tonnáról 110 millió tonnára növeli a termelést 2025-ig. A második fázis a 110 millió tonnáról 126 millió tonnára bővíti a kapacitást, ami 2027-ig összesen 64 százalékos emelkedést jelent.
Katar gázexportból származó bevételei 2022-ben 132 milliárd dollárt tettek ki. A gázárak 2022-es drasztikus emelkedése az állami vagyon 450 milliárd dolláros növekedéséhez vezetett.
Katart a földgázexport a világ egyik leggazdagabb országává tette, ahol az egy főre jutó GDP folyó árakon meghaladja a 84 ezer dollárt.
A 2022-es labdarúgó-világbajnokságot megelőző építési boom az elmúlt években hajtotta a katari gazdaságot, eközben az ország LNG-termelésének és exportkapacitásának bővítéséből származó jövedelme valószínűleg még sok évig termel jelentős többletet a helyi gazdaság számára. Ennek hátterében a 2022-es piaci zavarok, az európai import szerkezetének átalakulása és az orosz–ukrán háború áll.