Mi jön most Karácsonyék 500 milliós pénzmosási botrányában?
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/QHOJIKKi3DfdrM4pIZA9gTQUjm0Zb9CgdJD5JKaN9cg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MwNmE5Y2NhOWFjMTRmYWFiNTI0NjY0YTE3M2JlNmYw.webp)
Tovább dagad a dollárbaloldal sötét kampányfinanszírozási botránya, ugyanis Karácsony Gergely 500 milliós pénzmosási ügyében rendelt el nyomozást a NAV. Milyen jogi és egyéb lehetőségek vannak a NAV kezében az igazság kiderítésére, és mi várható a vizsgálat végén?
Fontos hangsúlyozni, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a vonatkozó 2010-es törvény alapján nyomozó hatósági jogkört gyakorol, a büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározottak szerint végzi a bűncselekmények felderítését, valamint szükség esetén a bűncselekményből származó vagyon visszaszerzését, és külön nevesített formában végzi a pénzmosás megakadályozása terén a hatáskörébe utalt feladatokat. Megjegyzendő, hogy az adóhatóságot tényállástisztázási kötelezettség terheli, vagyis a megállapításait és – a konkrét ügy kapcsán – azok alapjául szolgáló tényállást a NAV-nak kell tényekkel és bizonyítékokkal alátámasztania, mely nyomozati iratok alapján van jogi lehetősége vádemelés előterjesztésére. A büntetőeljárásról szóló törvény külön nevesíti a NAV szerepét az ún. előkészítő eljárás során adatkérés, adatszolgáltatás kapcsán, illetve több jogszabály, így a rendőrségi törvény nevesíti a hatóságok közötti együttműködés formáit, például titkos adatgyűjtést illetően.
Mit jelent a pénzmosás, és hogyan büntetendő Magyarországon? Kérdezzük mindezt azért, mert a 99 Mozgalom számlájára készpénzben fizettek be eurót és dollárt is.
A pénzmosást elköveti a Büntető Törvénykönyv érintett tényállása szerint, aki a büntetendő cselekményből származó vagyon eredetét, a vagyonon fennálló jogot, a vagyon helyét, ezek változását elfedi vagy elleplezi, azaz – eredményes bizonyítás esetén – lehetséges az, hogy egy adott politikus kampányának finanszírozásába valamilyen bűncselekményből származó pénzt is juttattak. A pénzmosás a Btk. 399. §-a szerint bűntett miatt öt évig terjedő szabadságvesztés, ha a pénzmosást ötvenmillió forintot meg nem haladó értékre követik el. A minősített esetek körében – a vonatkozó pénzösszeg mértékéhez is igazodva – a büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a pénzmosást például különösen nagy értékre (50 millió és 500 millió forint között), illetve adott esetben hivatalos személyként követik el. 500 millió forint feletti elkövetés esetén minden további körülmény nélkül öt évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés a büntetési tétel.
Karácsony Gergely a botrány kirobbanása óta különböző magyarázatokkal állt elő, továbbra is sok a megválaszolatlan kérdés. Mi az ügyben a főpolgármester felelőssége?
Ha maradunk a pénzmosás gyanújánál, tehát amikor valamilyen bűncselekményekből származó pénz eredetét megpróbálják eltitkolni vagy elfedni, minden gyanús körülmény, amely indokolttá teszi a pénzek legális eredetére irányuló kérdéseket, hitelt érdemlő tisztázást, magyarázatot igényel. A későbbiekben egy büntetőeljárás célja az adott személy vagy személyek esetleges büntetőjogi felelősségéről szóló döntés, így a konkrét esetben az, hogy valaki vagy valakik súlyos gazdasági bűncselekmény (esetlegesen pénzmosás, költségvetési csalás) voltak-e.
Általánosságban egy települési önkormányzat képviselő-testületének elnöke, egy valóban felelős városvezető tisztában kell, hogy legyen azzal, hogy akár egyetlen átutalás egy adott bankszámlára, és egyetlen ilyen gazdasági eseménnyel is megvalósulhat akár egy bűncselekmény a gyakorlatban.
Egyet azonban már most ki lehet jelenteni, nevezetesen azt, hogy Karácsony Gergely egy súlyos kampányfinanszírozási botrányba keveredett, és ugyan jogilag nem, de politikailag neki kellene bizonyítania az ártatlanságát. Nem szabadna felelős pozícióban mintegy előkelő idegenként eltölteni éveket, hogy botrány botrányt ér, közben a főkolompos folyamatosan hárít.
Ha kiderül, hogy Karácsonyék nem tartották be a kampányfinanszírozási szabályokat, milyen jogkövetkezmény várhat a 99 Mozgalomra és a főpolgármesterre?
2019 májusától a pénzmosási ügyek európai szintű elszaporodására hivatkozva a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti eljárásaiban megköveteli a pénzügyi intézményektől, hogy vizsgálják az ügyfelek nagy összegű készpénz befizetéseinek forrását, banki ügyintézés esetén a kiemelt közszereplőség volta is fontos, hiszen ilyen esetekben a fokozott figyelem és komoly ügyfél-átvilágítás is szükséges az ügyintézési folyamat során. Büntetőjogi értelemben pedig a pénzmosás közgazdasági vagy akár köznyelvi fogalmának bármely részmozzanata pénzmosásnak minősülhet, ezért kivizsgálása alapos jogi eljárást igényel és a büntetőjogi felelősség sem kerülhető el, amennyiben azt végül megállapítja az igazságszolgáltatást gyakorló hatóság. Ha pedig bebizonyosodik a burkolt vagy tiltott kampányfinanszírozás ténye, úgy a civil átláthatósági törvény alapján válik szankcionálhatóvá a 99 Mozgalom.
Esetleges költségvetési csalás esetén pedig fontos, hogy mivel e téren jogi személyek felelőssége nem merülhet fel, a hatóságok csak természetes személyek felelősségét vizsgálhatják.
Hogyan hatnak ezek a sorozatos botrányok a baloldal megítélésére?
A baloldal felelőssége ma leginkább abban áll, hogy milyen mintát közvetít a társadalom felé – például a felmerülő felelősségi kérdések nem egyértelmű, így kevéssé megnyugtató megválaszolásával. Ugyan az ártatlanság vélelme mindenkit megillet, de számolni kell azzal, hogy akik ilyen jellegű botrányokba keverednek, azoknak már rövid távon nagyon negatívan hathat a megítélésére egy ilyen ügy, és annak rossz különösen helytelen kezelése.
Vészesen közeleg a jövő évi önkormányzati választás és a főpolgármesternek folyamatosan fogy a politikai tőkéje, ezáltal napról napra kiszolgáltatottabb a Gyurcsány vezette baloldalnak és DK-s közgyűlési többségnek Karácsony Gergely.