Szijjártó Péter: Az atomenergia megfelelő platformja lehetne a pragmatikus kelet-nyugati együttműködésnek
![Paks II. Atomerőmű Zrt.](https://cdn.origo.hu/2023/12/SLvfxvUSMujiUvXXNmeBqUVm2Nmv5o0jcJ9XVIaR2bw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzgxNjY0ZjA1Mjc0NTQ0ZjI5YzVhZGU0M2QwOTkwYWVl.webp)
A tárcavezető a Közép- és Kelet-Európai Atomenergia-ipari Kongresszuson hangsúlyozta, hogy
Európa az utóbbi évtizedek legsúlyosabb gazdasági és biztonsági kihívásaival néz ma szembe, aminek lényeges eleme az energiaválság.
Közölte, hogy a kontinensnek nem sikerült megfelelő válaszokat adnia az ukrajnai háborúra, a szankciós politika teljes kudarcot vallott, jelentősen csökkent az energiaforrások mennyisége és nőtt az ár, ami a versenyképességet is komolyan gyengíti. Mindez szavai szerint a klímaváltozás elleni harcra is nagy kihatással van, márpedig ezen a téren fontos lenne az ideológiai megközelítés helyett gyakorlati szempontokat előtérbe helyezni, hogy miként lehet a bolygót megőrizni a következő nemzedékek számára. Márpedig az észszerűség talaján állva látható, hogy
atomenergia nélkül az európai gazdaság nem lesz képes visszanyerni a versenyképességét és a környezetvédelmi célok sem lesznek elérhetők
- tudatta.
Szijjártó Péter pozitív fejleménynek nevezte a francia vezetésű nukleáris koalíció létrejöttét, amely már tizenhat tagot számlál. Szükséges célkitűzésnek minősítette, hogy
2050-re 150 gigawattnyi atomenergia-kapacitás jöjjön létre az Európai Unióban, ehhez pedig 30-40 új reaktort kell építeni, valamint meg kell hosszabbítani egyes meglévő erőművek élettartamát.
Aláhúzta, hogy ma mindenki a kisméretű moduláris atomerőművekre (SMR) vár, de ez egyelőre "olyan, mint Columbo felesége, mindenki beszél róla, de még senki nem látta". Majd reményét fejezte ki, hogy ez a jövőben megváltozik. Kiemelte: nagyon fontos a harc a nukleáris energiatermelést érő hátrányos megkülönböztetés, a kettős mérce ellen, de a közép-európai országok nagy többsége józan megközelítést alkalmaz szerencsére. Ennek kapcsán érintette a nukleáris ipart sújtó szankciók elfogadtatására irányuló állandó kísérleteket, és leszögezte, hogy
Magyarország nem fog ilyen intézkedésekhez hozzájárulni, pusztán azért, mert ez súlyosan sértené a nemzetbiztonsági és nemzetgazdasági érdekeit.
Továbbá kijelentette, hogy miközben folyamatos a nyomásgyakorlás az európai szankciók kiterjesztése érdekében, az Egyesült Államok az idei év első felében több mint kétszeresére növelte az uránimportot Oroszországból. A miniszter kitért a magyarországi helyzetre is, és emlékeztetett arra, hogy hazánk az elektromobilitás egyik fontos európai központjává, a nyugati és keleti autóipari vállalatok találkozási pontjává vált, ami a gazdasági növekedés garanciája, azonban ez nem lenne lehetséges atomenergia nélkül.
Rámutatott, hogy
a kormány a paksi bővítéssel 2050-re el kívánja érni a klímasemlegességet, és már ma is fenntartható az áramtermelés 63 százaléka, amelynek körülbelül 85 százalékát a paksi reaktorok biztosítják.
Aláhúzta, hogy a nemzetközi projekt keretében megépülő, 2400 megawattos összkapacitású új blokkok évente 17 millió szén-dioxid kibocsátását előzik majd meg.
Mégis mi zöld és mi fenntartható, ha nem a nukleáris energia? De természetesen erre nincs válasz. A válasz csak az, hogy nem. Ha megkérdezzük, hogy miért, akkor az a válasz, hogy 'mert csak'
- fogalmazott. Beszámolt a paksi bővítés előrehaladásáról is, kiemelve, hogy nagy erővel folynak a munkálatok, és az EU-ban a kellő engedélyekkel rendelkező nukleáris beruházások közül a magyar a legnagyobb. Üdvözölte, hogy az Európai Bizottság "csodával határos módon" mindössze egy hónap alatt jóváhagyta a Roszatommal kötött kivitelezési és pénzügyi szerződés módosítását, amelyek nyomán jelentősen egyszerűsödött a lassú bürokratikus folyamat.
Végül figyelmeztetett, hogy rendszeresen tesznek kísérletet egyes szereplők a projekt akadályozására.
Számunkra az energiaellátás biztonságának ügye szuverenitási kérdés. A projekt elleni támadásokra olyan kísérletekként tekintünk, amelyek célja azon jogunk megsértése, hogy szuverén döntéseket hozzunk a nemzeti energiamixünk összeállítására vonatkozóan
- mondta. Illetve felszólalt a civilizált kelet-nyugati együttműködés mellett, és hozzátette, nem azért, mert
Putyin rajongói, az oroszok barátai vagy a Kreml propagandistái lennénk, hanem csak a nemzeti érdekek miatt, ugyanis nem akarjuk, hogy a nukleáris energia a Kelet és Nyugat közötti konfliktus túszává váljon.
Hangsúlyozta: még konfliktus esetén is meg kell őrizni a racionálist, a közös érdekeken alapuló együttműködést, ennek pedig kiváló platformja lehetne a nukleáris energia.
A globális nukleáris együttműködésen mindenki nyerne, annak hiányán mindenki veszítene
- közölte.