Listás választás jöhet Budapesten?
![Fodor Gábor interjú liberálisok](https://cdn.origo.hu/2023/12/O50I9kbNBFOQwnTRp5LtNmBxjUWB0DUQxi1j-dg3EN4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E5MTM1MDhmMTIyZTQ0MzU5YzUyNTliZTkxOTNmZDVk.webp)
Az első és legfontosabb, hogy a választási rendszer minden módosítását kevesebb mint egy évvel a választások előtt teljesen elfogadhatatlannak tartjuk. A fentieken túl semmi olyat nem tudunk támogatni, ami jogokat vesz el a választóktól: a közvetlen főpolgármester-választás demokratikus alapjog, ennek az elvétele a budapestiektől elfogadhatatlan. A fővárosi lista kivezetését az LMP anno hevesen ellenezte, ennek visszaállítása így akár támogatható is lehet, a módosítás részleteinek függvényében
– nyilatkozta az LMP sajtóosztálya a Magyar Nemzetnek azon kérdésére, hogy támogatnák-e Fodor Gábor felvetését.
Az egykori politikus ugyanis a nemrég megjelent véleménycikkében felvetette, hogy állítsák vissza a tisztán listás választást a Fővárosi Közgyűlés esetében. Fodor szerint ez a megoldás arra is alkalmas lenne, hogy tisztázza a politikai erőviszonyokat. Ha tisztán listán választanák meg a Fővárosi Közgyűlés tagjait a volt képviselő szerint, akkor
megszűnne az a helyzet, amelyet úgy jellemez, hogy a kerületi polgármesterek dominanciája érvényesül a testületben, emiatt a fővárosi szempontok kevésbé jelennek meg a döntésekben.
A kérdést egyébként az LMP mellett a többi ellenzéki pártnak is feltettük. Cikkünk megjelenésééig nem kaptunk választ, amint ez változik, frissítjük az írást. Fodor Gábor bejelentését követően azonban több párt állást foglalt a kérdésben. A Momentum gondolatkísérletnek, tét és következmények nélküli eszmefuttatásnak tartja Fodor Gábor felvetését. A Párbeszéd szerint pedig a budapestiek nem választási trükközést, hanem ennek a Budapest-párti zöldpolitikának a folytatását várják.
Kiindulópontként a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvényt kellene módosítani, amennyiben arról döntene az Országgyűlés, hogy – Fodor Gábor javaslatának megfelelően – a Fővárosi Közgyűlés tagjait listás rendszerben válasszák meg
− nyilatkozta a Magyar Nemzetnek ifj. Lomnici Zoltán, alkotmányjogász.
A Századvég jogi tanácsadója ismertette: jelenleg a jogszabály értelmében, a Fővárosi Közgyűlés egy tagja a főpolgármester-választás eredményeképpen, 23 tagja a fővárosi kerületi polgármester-választás eredményeképpen, illetve kilenc tagja a fővárosi kompenzációs listáról jut mandátumhoz.
A szakértő szerint fontos, hogy a kellő felkészülési idő a jogbiztonság része, a jogbiztonság pedig alapelv a törvényalkotás során egy jogállamban.
Kifejtette: a jelenleg hatályos törvény 2010. június 14-én hirdették ki, s kimondja, hogy a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek 2010. évi általános választása során kell először alkalmazni.
A választást október 3-án tartották. A 3,5 hónapot a jogalkotó, a köztársasági elnök és az Alkotmánybíróság is elegendő időnek ítélte ahhoz, hogy az emberek felkészülhessenek az új normából, megismerhessék annak tartalmát a rájuk vonatkozó jogokkal és kötelezettségekkel együtt
– mondta.
Lomnici Zoltán megállapította: amennyiben a törvényt módosítanák, úgy azt
a jövő évi önkormányzati választáson, ami 2024. június 9-én lesz, már alkalmazni lehetne.
A baloldal kritikája pedig nem lenne hiteles, hiszen 1994-ben éppen az akkor kétharmados többséggel felálló Horn-kormány írta felül a '89-es kerekasztal-megállapodásokat azzal, hogy választási győzelme után hónapokkal megváltoztatta az önkormányzati választások menetét, a polgári ellenzék tiltakozása dacára 1994. szeptember 30-án, alig két hónappal a december 11-i önkormányzati választások előtt kormánypárti többséggel elfogadták az önkormányzati törvénycsomagot
− mondta.
Az alkotmányjogász elárulta, a jelenlegi rendszer a stabilitásnak, illetve ezáltal a nagyobb pártoknak, pártszövetségek jelöltjeinek kedvez. Olyan jelöltek kerülhetnek be a Fővárosi Közgyűlésbe, akik mögött jelentős fővárosi támogatottság van.
Az egyszerű listás rendszerben elég lenne bő három százalékot elérni a választáson ahhoz, hogy a jelölt a közgyűlés tagjává váljon (100/33=3,33), ami jóval a parlamenti küszöb alatt van (öt százalék).
Kompenzációs listát az a jelölő szervezet állíthat, amely a fővárosi kerületek több mint felében polgármesterjelöltet állított, és ezen a listán az adott jelölő szervezet főpolgármester-jelöltje, illetve polgármesterjelöltjei szerepelnek.
Mint mondta:
a Fővárosi Közgyűlés tagjai tehát kerületi választások útján jutnak mandátumhoz. 2014-ig – a rendszerváltás óta folyamatosan – listás választáson választották meg a budapestiek a közgyűlés tagjait.
Lomnici Zoltán hozzátette: ez a szisztéma kiállta az idők próbáját, de a jogalkotó még dönthet a változtatás mellett bizonyos okokból.
Például a mostani voksolási rendszer (fővárosi szisztéma) problémás pontjaként említhető, hogy a kerületek lakosságszáma eltérő, ami aránytalansághoz vezet. Például a XI. kerület 143 ezer állandó lakossal, míg a XXIII. kerület 21 ezer állandó lakossal rendelkezett 2011-ben
– zárta gondolatait a szakértő.