A Soros-féle Amnesty International el akarja foglalni a magyar bíróságokat
![Amnesty International](https://cdn.origo.hu/2023/12/NQcv1Pdvuiwv2CiFBfKYB4VbIGA5Y_FYAwACOg1i5iA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlMjBhOWI3OWViNjQ4ZDZhOGZjMTQ5NmE0NzlhNTU4.webp)
"A bíróságok függetlensége azért is fontos, mert így tudják kontrollálni a mindenkori kormányt, és így védik meg az embereket az igazságtalanságtól. Ha nem bízhatunk abban, hogy ügyünkben független bíróság jár majd el, mindannyian veszélyben vagyunk." Ez a jelmondat az Amnesty International Magyarország üzenete azok számára, köztük természetesen a bíróságok számára, akik másként gondolnak az igazságszolgáltatásról.
A Tűzfalcsoport korábban már írt arról, hogy a Fazekas Mihály Fővárosi Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium Fazekas+ Fesztiválján tartottak előadást az Amnesty International munkatársai „Mi a gyűlölet-bűncselekmény?” címmel. Ez egyike a szervezet emberi jogi óráinak, amelyeket kérésre tartanak meg az iskolákban. Ezek 45-90 perces foglalkozások, amiket az Amnesty International Magyarország a honlapjuk szerint 2014 óta több ezer gyermekhez és fiatalhoz juthattak el országszerte. Az órák fő témái a nemi szerepek, az LMBTI emberek jogai, a menekülteket érintő „rendszerszintű jogsértések”, a rasszizmus és az előítéletek, valamint a gyűlölet-bűncselekmények. Az órákat a szervezet munkatársai és az általuk kitanított képzők tartották, de az iskolai pedagógusok számára is készítettek oktatási segédletet a különböző témájú órák vázlataival.
Különösen megdöbbentő, hogy a menekültekkel kapcsolatos érzékenyítő óra vázlata, ugyanis a mostani európai migrációs válságot, a jobb megélhetés reményében érkező gazdasági migránsokat a kommunizmus és a megtorlás elől menekülő 1956-os magyar menekültekhez hasonlította. A vázlatban a következő leírás szerepel iránymutatásul az oktatóknak:
„Az infografikák segítségével a képző bemutatja a menekültek útvonalait, eloszlatva azt a tévhitet, hogy mindenki az EU-ba indul/veszélyt jelent az EU lakosságára. (..) FONTOS: hangsúlyozni kell, hogy az álláspontunk nem véleményt, hanem az emberi jogi nyilatkozat alapján egy jogos elvárás minden olyan államtól, akik az emberi jogokat beépítették törvénykezésükbe."
2019-ben a Bíróságok Napjának estéjén szokatlan akcióba kezdett az Amnesty, „fényvetítést rendezett az Igazságügyi Minisztérium homlokzatán”. A céljuk ezzel az volt, hogy felhívják a „figyelmet a magyar igazságszolgáltatás függetlenségének fontosságára, illetve tiltakozzunk a bíróságokra nehezedő egyre nagyobb kormányzati befolyás ellen”.
A bíróságok a jogállam legfontosabb védvonalai, ha azok kormányzati befolyás alá kerülnek, akkor esélyünk sem lesz például az állammal szemben érvényt szerezni az igazunknak. 150 éve, 1869-ben jött létre Magyarországon a független, nem a kormánynak alárendelt bírósági rendszer, amelyet most az a veszély fenyeget, hogy ismét gyámság alá kerül
– mondta akkor Vig Dávid, az Amnesty International Magyarország jelenlegi igazgatója, akinek testvérét a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) többek között költségvetési csalással és sok száz milliós számlagyár működtetésével gyanúsított meg.
A Tűzfalcsoport korábbi cikke alapján tudható, hogy egy közös cégben, a Help-Me Bt.-ben, amely az elmúlt években összesen több, mint százmilliós bevételt realizált, kültagként tulajdonos a konkrét büntetőjogi intézkedés alá vont Vig Mór és úgyszintén kültagként tulajdonos Vig Dávid is.
A bíróságok ügye mindannyiunkat érint, ezért közös feladatunk kiállni a függetlenségükért is. A lehető leghatározottabban tiltakozunk a bírák zaklatása, a kormányzati befolyás növelése és a hatalomhoz lojális bírák kinevezése ellen. Legyenek a bíróságok függetlenek a kormánytól, a bírák pedig hozhassanak szakmai alapokon döntéseket a saját ügyeikben. Ezt az üzenetet hoztuk a kormánynak
– fejtette ki Víg.
Arról nem esett szó az este folyamán, hogy valójában Gyurcsány Ferenc és a Demokratikus Koalíció emberei volt azok, akik börtönnel fenyegették a nyomozó ügyészeket és bírákat, mert szerintük Tátrai Miklós és Császy Zsolt – akiket három, illetve két és fél év börtönre ítéltek – ártatlanok a sukorói telekcserét vizsgáló ügyben.
Három évvel később, a fényjátékon elhangzottakéhoz hasonló érveléssel támadták a Kúria Elnökét a bírák etikai kódexe kapcsán.
A bíráknak mint a jogállamiság egyik utolsó hazai védőbástyáinak fontos, hogy szabadon felléphessenek a bírói függetlenség védelme érdekében. Ez nem önmaguk miatt lényeges, hanem azért, hogy a mi ügyeinket minden esetben egy független és pártatlan eljárásban bírálják el
– olvashattuk a sajtó és az NGO-k éles elválasztása jegyében született amnesty.444.hu-n.
Szinte recept szerűen működött az Amnesty kampánya. Korábban a Magyar Helsinki Bizottság egyik kezdeményezéséhez egy volt büntetőbírót, Sándor Zsuzsát igazolta le, aki néhány éve arra a riporteri kérésre, hogy az általa említett törvénysértések miért maradnak következmények nélkül, a volt bírónő egyértelmű választ adta: „...mert ezt a kormányt nem sikerült eddig még megbuktatni”. A bírói függetlenségre egyébként nyilván érzékeny exítész a bírói tevékenység lehetőségeit az aktuális kormányzat politikai értékrendjéből vezette le.
Az Amnesty International egy másik volt büntetőbírót talált a „független igazságszolgáltatás” nevű projektjéhez.
Én abszolút hiszek a jog erejében. Én azt szoktam tanácsolni, ha tőlem is kérdezik, hogy vegye igénybe legalább a jogot. Ha per, hát akkor per. Ha valahova írni kell, akkor írni kell, de tegye meg
– mondja Diós Erzsébet volt törvényszéki tanácselnök az Amnesty felületén, aki ahhoz a megállapításához is adta a nevét, hogy „Magyarországon hosszú évek óta óta a kormány szisztematikusan leépíti a jogállamiság intézményeit, így kerültek a független bíróságok és a bírák is támadások kereszttüzébe”.
Akinek ez az Amnesty szerint nem tetszik, az többek között részt vehet a 2023 szeptemberében online elindított Amnesty Emberi Jogi Akadémián, amelyet a Facebookon úgy reklámoznak, hogy ott „korlátok nélkül” lehet tanulni. Aki tud olvasni a sorok között, az tudja, hogy ez mit jelent. Aki nem tud, annak eléggé félreérthetetlenné teszik az alábbi, csatlakozásra felszólító felhívással:
A tanulás szabadságot ad. De csak akkor, ha korlátok nélkül tanulhatunk. Ahol az iskola kapui bezárulnak bizonyos fajta ismeretek elől, ott az ismeretlentől való félelem, a tudáshiányból fakadó bizonytalanság rengeteg probléma táptalajává válik. Mi azért dolgozunk, hogy ez ne forduljon elő, éppen ezért mostantól szabadon, egyszerűen és bárhonnan elérhető az Amnesty Akadémia emberi jogi e-learning felület. Végezd el online tananyagainkat, lépj fel az előítéleteken alapuló kirekesztés és bántalmazás ellen! Légy te is tudatos állampolgár!
Arról korábban a Tűzfalcsoport írt elsőként, hogy Soros György, illetve a Nyílt Társadalom Alapítvány által pénzelt civilek hogyan „érzékenyítették" a magyar bírókat. A blog bemutatta, hogy miről szólt az un. Nemzeti Integritás Tanulmány, illetve feltárta Az igazságszolgáltatási rendszerek átláthatósága időközben a transparency.hu oldalról törölt dolgozatokat, melyek a bírói kinevezések, a szignálás (ügyelosztás) és a felszámolási eljárások kapcsán beszélnek kiemelt korrupciós kockázatról szóltak, illetve azt is megtudhattuk, hogy milyenek a bírók általánosságban, továbbá, hogy „mi tesz egy bírót korrupttá”.
A Tűzfalcsoport fontosnak tartotta kiemelni, hogy a Patent jogvédő egyesület ún. „bíróságfigyelő programot” indított útnak 2013-ban a Norvég Civil Támogatási Alap támogatásából. Aki nem ismerné az egyesületet, annak tudnia kell, hogy egyik fő profiljuk képzések tartása szexuális és reprodukciós jogok és egészség témájában, beleértve az LMBTQ fiatalokat.
De a Tűzfalcsoport felhívta arra is a figyelmet, hogy
néhány évvel ezelőtt Amnesty annak a véleményének adott hangot egy adott kormánypárti javaslat benyújtásakor, hogy az egyik legkomolyabb beavatkozást jelentené az ítélkező bírák függetlenségébe a Polgári Perrendtartás (Pp.) azon módosítása, hogy indoklási kötelezettséget írnának elő a bíró számára abban az esetben, ha döntésével eltér a korábbi kúriai gyakorlattól.